ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111383 · 2004-06-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1383 av () till utrikesminister om det kurdiska självstyret i norra /irakiska Under mer än har kurderna i norra /irakiska trots svåra omständigheter förmått att skapa ett regionalt självstyre och inleda utveckling mot demokrati. Självstyret är en förutsättning för en fortsatt demokratisk utveckling. En demokratisk utveckling i norra /irakiska är också ett bidrag till en demokratisk utveckling i övriga . Oavsett vad man än anser om och dess allierades krig i och Styrande rådet i så var det viktigt att den författning som rådet antog fastslog att det framtida skulle vara en federation och att kurderna garanterades fortsatt självstyre. antog resolution om , där man fastslår en federal lösning för . Det kurdiska självstyret garanteras dock på intet sätt i denna FN-resolution. Denna otydlighet innebär ett steg tillbaka för de demokratiska krafterna i , av vilka befolkningen i norra /irakiska utgör en viktig del och ett exempel för övriga . Det torde vara skyldighet som demokrati att understödja en federal lösning av Irakfrågan och med kraft understödja den demokratiska utvecklingen i norra /irakiska . Jag vill fråga utrikesministern: Vilka initiativ avser utrikesministern att ta i EU och FN för att understödja en tydlig tolkning av FN:s resolution , så att det kurdiska självstyret i norra /irakiska garanteras och därmed den demokratiska utvecklingen där understöds?
fr · GR111384 · 2004-06-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1384 av () till utrikesminister om kvinnornas rättigheter i Under det regionala självstyre som utvecklats i norra /irakiska har demokratiska institutioner vuxit fram i området. Det kurdiska samhället har inlett en utveckling mot modernisering. Traditionella attityder och föreställningar har tvingats träda tillbaka för mer moderna och demokratiska idéer. Inte minst har detta gällt kvinnornas ställning. Lagstiftningen vad gäller kvinnors rättigheter har stärkts, till exempel har den lag som gav mildrare straff för så kallat hedersrelaterat våld avskaffats. FN-resolution som antogs är, som på så många andra punkter, otydlig när det gäller kvinnornas rättigheter. Själva otydligheten när det gäller kurdernas regionala självstyre är till skada för den demokratiska utvecklingen i regionen i allmänhet men särskilt när det gäller kvinnornas ställning i området. Men även de specifika formuleringar som gäller kvinnornas ställning i är otydliga och vaga. Dessa stadganden måste förstärkas och preciseras. Vi ser till exempel att våldet mot kvinnor har ökat under den olagliga ockupationen. Kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter. Jag vill fråga utrikesministern: Vilka initiativ avser utrikesministern att ta i FN och EU för att stärka kvinnornas ställning i norra /irakiska och förhindra att FN-resolutionens otydliga formuleringar om kvinnornas rättigheter av bakåtsträvande religiösa krafter utnyttjas för att försvaga kvinnornas ställning i norra /irakiska och i som helhet?
fr · GR111385 · 2004-06-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1385 av () till statsrådet om kommunernas kostnader för invandring Finansieringsprincipen sägs följas av regeringen. Trots det betalar inte regeringen sin nota till till exempel kommun för kostnader i samband med invandring. När kommunen kräver ersättning svarar att det skulle få enorma ekonomiska konsekvenser om verket betalade notan. Pengar som vi helt enkelt inte har, säger verkets jurist. Detta visar tydligt att regeringen inte följer utsatta spelregler i relationen med kommunerna trots att såväl länsrätt och kammarrätt anser att kommunen har rätt. En grundläggande regel är att den som tar beslut även betalar kostnaden. Det grundläggande kravet frångår regeringen inom område efter område. Situationen i landets kommuner och landsting är därför kaotisk. Pengarna är nämligen slut! Något som inte gagnar varken , kommunerna eller framför allt dem som vi vill hjälpa; de asylsökande. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att göra för att finansieringsprincipen följs och därmed den naturliga kopplingen mellan beslut och kostnadsansvar blir en regel som också följs?
fr · GR111386 · 2004-06-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1386 av () till statsrådet om bemötande av HBT-personer i En aktuell rapport från avslöjar brister i bemötande av homo- och bisexuella personer. Enligt undersökningen förekommer diskriminerande särbehandling samt nedlåtande och kränkande bemötande. Det vanligaste är emellertid okunskap och bristande observans. I flertalet fall har troligen inte dessa brister någon avgörande betydelse för förmåga att biträda personen, men i vissa situationer finns risker för att kvaliteten i hjälpinsatserna blir lidande. Det gäller enligt bland annat när personerna är barn och ungdomar, eller har utsatts för partnervåld. Alla människor har samma värde oavsett sexuell läggning. I dagens läge har större delen av samhällets institutionaliserade diskriminering av HBT-personer upphört, eller är på väg att upphävas. Däremot återstår uppenbarligen mycket att göra för att upphäva informell diskriminering såväl i den offentliga sektorn som i det civila samhället. Det är viktigt att åtgärder mot denna typ av diskriminering påskyndas. Den offentliga sektorn och dess myndigheter har naturligtvis ett särskilt ansvar på grund av sin stora betydelse för medborgarnas liv, och därför att de bör vara goda föredömen för andra samhällssektorer. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka missförhållanden i bemötande av HBT-personer?
fr · GR111387 · 2004-06-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1387 av () till statsrådet om genderbalanserad representation Resolution 2003, om genderbalanserad representation i parlamentariska församlingen, blir förhoppningsvis lika normgivande för länder och EU som vi erfarit från tidigare ställningstagande. EU skiljer på mänskliga rättigheter och kvinnliga rättigheter. Andelen kvinnor i det direktvalda är ännu preliminär men resultatet indikerar att arbetet med jämställdhet måste intensifieras, även när det gäller representativitet. av parlamentarikerna i bör vara kvinnor efter nästa val. När EU internt ska utse olika representanter måste det ske en förbättring vad gäller representativiteten. Där måste andelen kvinnor öka betydligt snabbare än . I linje med resolution bör en regel redan under innevarande mandatperiod införas. En sådan regel bör slå fast att varje nation ska representeras av minst en parlamentariker från vardera könet för att erhålla rösträtt i . Min fråga till jämställdhetsminister : Är statsrådet, i linje med resolution , beredd att stödja mitt förslag om att nationer som representeras av parlamentariker från endast ett av könen inte ska erhålla rösträtt i ?
fr · GR111388 · 2004-06-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1388 av () till justitieminister om rättssäkerheten i svenska domstolar Gång efter annan kommer alarmerande rapporter om det krisartade läget i vårt rättsväsende. handlar det om polisen, som inte hinner med att ta upp anmälningar, besöka brottsplatser, göra utredningar med mera. har ett antal hovrättspresidenter och tingsrättslagmän ånyo slagit larm om det krisartade i den dömande verksamheten. Domstolarna klarar helt enkelt inte ålagda besparingskrav som rättssäkerheten ska upprätthållas. Värst är uppenbarligen situationen i våra större domstolar @ hovrätterna och tingsrätterna i , och . ställdes domstolarna inför tuffa besparingskrav, som lättade något. hade cheferna för tingsrätterna i , och arbetat fram besparingsplaner, som tydligt visade vilka allvarliga konsekvenser som besparingar medför. är det tydligen aktuellt igen, särskilt beträffande de större tingsrätterna. Vi vet att tillströmningen av mål är tämligen och att det redan är långa väntetider. Många av målen är betydligt mer komplicerade och mera omfattande. Därför växer arbetsbördan i domstolarna. De enda besparingsmöjligheter som föreligger är att minska personalen. Detta leder ofrånkomligen till än längre handläggningstider och kanske blir det så att bara prioriterade mål hinner avgöras. Det är sannolikt bara är en tidsfråga innan kommer att konstatera att vi inte uppfyller de mänskliga rättigheterna. Rättssäkerheten förefaller allvarligt hotad. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att säkerställa att rättssäkerheten i våra domstolar inte försämras utan i stället förstärks?
fr · GR111389 · 2004-06-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1389 av () till justitieminister om fördelning av polisens anslag i har påtalat det faktum att polisen missgynnas ekonomiskt i förhållande till övriga län. andel av det totala anslaget till polismyndigheterna är 2,. Detta trots att har 3,av befolkning och 2,av andelen anmälda brott. Att anslagen är lägre än för andra län, både med hänsyn till befolkningsmängd och brottslighet, visar sig genom att har färre poliser i förhållande till invånarantalet och fler anmälda brott per polis än andra län. ligger på 14:e plats när det gäller storleken på anslaget, men på 7:e plats när det gäller antalet invånare. Om vi ser till antalet poliser per 100000 invånare ligger på 18:e plats, trots att länet ligger på 9:e plats när det gäller antalet brott per 100000 invånare. Det är som ansvarar för fördelningen av anslagen till länspolismyndigheterna. har regering och riksdag ett ansvar för att de medel som avsätts för brottsbekämpning används på ett effektivt sätt. En felaktig fördelning mellan olika delar av landet riskerar att leda till att resurserna inte används där de gör mest nytta och till att allmänhetens förtroende för polisen minskar. Jag vill därför fråga ministern om han avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att polisens anslag fördelas på ett rimligt sätt mellan olika län.
fr · GR111390 · 2004-06-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1390 av () till finansminister om genderbudgetering Europeiska kommisssionens rådgivande kommitté för jämställdhet publicerade en rapport om genderbudgetering. Arbetet med genderbudget uppges pågå inom ansträngningarna för gender/mainstreaming. Någon tidtabell för införande samt utformning och innehåll har inte kunnat erhållas. Då frågan är angelägen för såväl mig som regeringen så är min förhoppning att finansminister kan lämna besked på frågorna om tidtabell, utformning och innehåll samt regeringens agerande för ett beslut . Vilka åtgärder har finansminister vidtagit för att tidtabell, utformning och innehåll arbetas fram vad gäller att genderbudgetering inom EU införs?
fr · GR111391 · 2004-06-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1391 av () till statsrådet om förskolläraryrket Det finns ett stort behov av att rekrytera förskollärare, inte minst om man förutom att ersätta vakanser också vill öka andelen av förskolans personal som har högskolekompetens. Särskilt tydlig är bristen på förskollärare i storstadsområdena. studie av lärarstudenternas val av inriktning visar att förskolan inte lockar tillräckligt många lärarstudenter. En jämförelse mellan behovsprognos och lärarstudenternas val av inriktning visar att bara en tredjedel av behovet täcks. För att fler ska välja att studera till förskollärare krävs en uppvärdering av yrket och tydliga pedagogiska ambitioner i verksamheten. Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet att vidta för att uppvärdera förskolläraryrket?
fr · GR111392 · 2004-06-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1392 av (m) till statsrådet om åldersdiskriminering inom idrotten I En idrottspolitik för 2000-talet (prop. 1998/99:107) anför regeringen bland annat @ med instämmande av @ "att elitidrottsutövare är betydelsefulla förebilder för många unga människor och kan därigenom inspirera dem till att börja idrotta". Regeringen utser inte svenska deltagare vid ; den uppgiften åvilar () i samarbete med de olympiska specialidrottsförbunden. Den 70-årige (en guld, två silver, en brons) och fyrfaldige VM-guldmedaljören i pistolskytte, , förvägras utan närmare motivering av SOK att delta som svensk delegat på pistol (en av åtta bästa i världen) vid årets i , trots ett nära hundraprocentigt stöd av . Därtill garanterad deltagande av internationella sportskyttefederationen. Då ingen annan svensk pistolskytt är tillräckligt meriterad blir utan företrädare i denna tävlingsgren. Av ett uttalande i den 9/6 framgår bland annat ...."att Skanåker vid inte kan betraktas som ett framtidsnamn, hans kurva pekar inte uppåt." Från flera av varandra oberoende källor görs gällande att en ledamot av SOK uttalat att "vi ska inte skicka några pensionärer till ". tillämpar inga övre åldersgränser. Är idrottsministern beredd att vidta åtgärder för att diskriminering på grund av ålder ska vara lika oacceptabel som diskriminering på andra grunder såväl inom idrotten som inom andra delar av samhället?
fr · GR111393 · 2004-06-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1393 av () till justitieminister om tomträtt publicerades betänkande Tomträttsavgäld (SOU 1990:23). Efter bland annat en motion i (1994/95:Bo408) har regeringen därefter överlämnat lagrådsremisser, dels och dels . Lagrådet har i det senare fallet yttrat sig . frågade jag dåvarande justitieminister vilka åtgärder regeringen avsåg att vidta i detta lagstiftningsärende. I sitt svar höll justitieministern med om förekomsten av brister i de nuvarande reglerna om bestämmande av tomt-rättsgäld och att reglerna således ofta ger upphov till kraftiga höjningar när avgälden ska bestämmas för en ny period. Justitieministern höll också med om att reglerna är relativt komplicerade och har bidragit till en hel del tvister på området. Justitieministern ansåg därför att det finns ett behov av enklare regler. Vidare pekade ministern på att det efter att Lagrådet avgav sitt yttrande framförts ytterligare synpunkter från såväl fastighetsägar- som tomträttshavarhåll och att beredningen av ärendet därför skulle fortsätta. Justitieministern räknade med att regeringen skulle ta ställning i frågan. har gått sedan lovade ett ställningstagande från regeringen. Regeringen drar frågan i långbänk som kommuner och enskilda drabbas hårt av en komplicerad, dyr och på många sätt orättfärdig lagstiftning. När avser justitieministern att lämna en proposition med förslag till en ny reglering av frågan om tomträtter?
fr · GR111394 · 2004-06-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1394 av () till justitieminister om homofobiska brott Säkerhetspolisens årliga rapport kopplad till rikets inre säkerhet 2003 visar att andelen homofobiska brott ökat och att har dessa brott ökat . Enligt beror detta inte bara på en ökad anmälningsfrekvens utan också på att de homofobiska motiven bakom brotten är tydligare och att det också är en reell ökning av homofobiska brott. Brott av denna karaktär är i regel toppen på ett som i grunden utgörs av grundläggande värderingar och fördomar. Det är därför viktigt att bekämpa homofobiska brott på alla nivåer. som Säkerhetspolisen presenterar sin rapport tar vi del av polismyndigheten i agerande när i återigen utsatts för skadegörelse. Enligt RFSL har polisen valt att inte utreda händelsen och att inte rubricera det som hatbrott. Det leder osökt till att fundera över om Säkerhetspolisens siffror över homofobiska brott, trots ökningen, inte motsvarar verkligheten utan att den är än värre vad statistiken visar. Regering, riksdag och myndigheter har ett stort ansvar för att motverka brott som har sin grund i fördomar och diskriminering. Hur dessa agerar ger signaler till både förövare och offer om vilket värde dessa brott tillmäts. Jag vill fråga ministern: Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av Säkerhetspolisens rapport om ökningen av homofobiska brott?
fr · GR111395 · 2004-06-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1395 av (m) till justitieminister om etiskt råd hos () har i skrivelse till regeringen föreslagit att styrelsen hos myndigheten ska få inrätta och utse ett etiskt råd. Rådet bör, enligt RPS, bland annat besitta en bred kompetens inom områdena etik, juridik, medicin, beteendevetenskap och statskunskap. Vidare föreslås att rådet inte ska vara beslutande. Rådet förutsätts till exempel kunna biträda vid principiella bedömningar av integritetsfrågor, i frågor som rör bemötanden, utrustning @ bland annat val av beväpning, ammunition @ och arbetsmetoder i samband med våldsanvändning. Styrkan med ett kvalificerat och oväldigt etiskt råd för den myndighet som ensam förfogar över rätten att i vissa lägen bruka sig av våld för att upprätthålla lag och ordning måste rimligen visa sig i att dess utlåtanden svårligen kan förbises. Ett sådant etiskt råd borde därför snarare stå utanför RPS och utses av regeringen. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta med anledning av begäran om att få inrätta och utse ett etiskt råd vid myndigheten?
fr · GR111396 · 2004-06-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1396 av () till statsrådet om utvärdering av maxtaxan i barnomsorgen månad har tidigare oftast varit en avgiftsfri månad inom barnomsorgen. var det bara 32 svenska kommuner som tog ut avgift . 1999 hade antalet ökat till 69 kommuner och 2002 i samband med maxtaxans införande växte antalet kraftigt till 181. Denna utveckling har fortsatt och är det endast några få kommuner som inte tar ut avgift . Kommunernas motivering till att gå över till tolvmånadersavgift är ofta att staten inte ersatt kommunerna fullt ut för effekterna av maxtaxan. Enligt en beräkning som gjordes 2003 var reformen underfinansierad med 1,7miljarder kronor. Fördelningspolitiskt har maxtaxan inneburit att de med hög inkomst tjänat tusenlappar medan de med låg inkomst till och med kan ha förlorat genom att kommunerna gått över till att ta ut avgift . kan jag konstatera att personal och föräldrar på många håll varnar för att grupperna blivit ännu större och att vuxentätheten försämrats. Avser statsrådet att ta initiativ till en parlamentarisk utredning av maxtaxans fördelningspolitiska och kvalitetsmässiga effekter?
frs · GR121224 · 2004-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1224 om vapenattrapper har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att förekomsten av vapenattrapper som soft air guns inte ska användas för kriminellt uppsåt. Jag svarade på en liknande fråga av (2003/04:1101) och angav då att med vapenattrapper menas egentligen endast föremål som liknar vapen men inte kan användas som sådana. Det finns och saluförs en betydande mängd sådana föremål, från repliker av riktiga vapen till enkla vattenpistoler, cigarettändare och andra föremål. Med soft air guns avses i första hand ett slags målskyttevapen med sådan begränsad effekt att innehavstillstånd krävs endast om innehavaren är . Med hänsyn till vapnets begränsande effekt är det inte risken för skada som anses utgöra det huvudsakliga problemet med soft air guns, utan det förhållandet att dessa ofta är förvillande lika riktiga vapen. Att finna en ändamålsenlig och effektiv reglering när det gäller vapenattrapper och soft air guns är inte okomplicerat. Exempelvis har såväl 1987 som vapenutredningar konstaterat att ett försök att definiera vad som ska utgöra vapenattrapper stöter på betydande avgränsningsproblem. Utredningarna ledde inte fram till någon lagstiftning i dessa delar. I likhet med vad jag framhöll i mitt tidigare frågesvar delar jag uppfattningen att det finns problem som är kopplade till användningen av vapenattrapper och soft air guns och jag har därför initierat ett arbete där frågan om ändrade regler på nytt övervägs. Avsikten är att ett förslag ska kunna remitteras .
frs · GR121230 · 2004-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1230 om utbildning av tjänstehundar har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att förbättra tillgången på bra hundar för utbildning till tjänstehundar inom i första hand polisen. Regeringen har uppmärksammats på att en del användare av tjänstehundar upplever att det råder en brist på hundar lämpliga för träning och utbildning för till exempel Försvarsmaktens och polisens behov. Regeringen () har därför för avsikt att tillsätta en utredare som ska få i uppdrag att göra en fördjupad kartläggning av bland annat behovet av och tillgången på tjänstehundar i . Något beslut är ännu inte fattat och jag kan således inte uttala mig närmare om hur uppdraget kommer att utformas i detalj.
frs · GR121231 · 2004-06-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1231 om nationella konventet i har frågat mig vad jag avser att göra beträffande EU:s inställning till det nationella konvent som militärjuntan i kallat till. nationalkonvent återsamlades , utan att for Democracy (NLD) som parti hade inbjudits att delta. Vid allmänna rådets möte i antog EU:s utrikesministrar slutsatser som uttrycker besvikelse över att Aung inte frigivits samt att inte bjudit in NLD att delta i nationalkonventet. Ordförandelandet har utsett ett sändebud att föra EU:s talan. Hans uppdrag är att förmedla vikten av att EU:s krav på dessa områden infrias. I ett uttalande daterat uppmanade jag den burmesiska regimen att frige de båda NLD-ledarna, , liksom alla andra politiska fångar, att tillåta NLD att öppna sina kontor ute i landet, samt tillåta den politiska oppositionen full yttrande- och rörelsefrihet. och EU är alltså av uppfattningen att det, trots konventets bristande arbetsformer, är bättre för utvecklingen i om NLD tillåts delta än om partiet inte tillåts delta i nationalkonventet, förutsatt att Aung friges och att ledamöterna i nationalkonventet får verka fritt, inklusive NLD. Jag kommer att fortsatt driva frågan om försoning och utveckling mot ett fritt och demokratiskt samhälle såväl i EU som i andra internationella fora.
frs · GR121232 · 2004-06-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1232 om sekularism i EU Sermin Özürküt har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att främja sekulära värderingar i förhandlingarna om . Sermin Özürküt hänvisar till att ingressen till framtidskonventets förslag nämner "kulturella, religiösa och humanistiska arv". Det som beskrivs är faktorer som satt sin prägel på den europeiska historien. Formuleringen är inte begränsad till en viss trosinriktning. Den utgör således en inklusiv historisk referens till det breda europeiska kulturarvet. Jag finner ingen anledning att invända mot detta. Viktigare än den historiska referensen i ingressen är den första delen av utkastet till konstitutionellt fördrag, som beskriver unionens värden och de mål unionen ska verka för. Dessa är respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämställdhet, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. Unionen ska utgöra ett samhälle där mångfald, tolerans, rättvisa, solidaritet och icke-diskriminering råder. Den ska främja freden och folkens välfärd, samt erbjuda sina medborgare ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och den ska verka för hållbar utveckling baserad på en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas. Unionen ska bekämpa social utslagning och diskriminering, främja social rättvisa, jämställdhet och barnets rättigheter. Detta är vad EU står för. Detta är värden som gett sitt aktiva stöd till i förhandlingarna om det nya fördraget. Det är min fasta övertygelse att EU, nu och , kan spela en betydelsefull roll i att främja dessa värden och mål såväl i unionen som i andra delar av världen.
frs · GR121239 · 2004-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1239 om jämställdhetsarbetet inom vården har frågat jämställdhetsministern vilka åtgärder hon planerar att vidta för att se till att och sjukvårdens arbete präglas av ett könsneutralt perspektiv. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det ankommer på mig att besvara frågan. Regeringen uppdrog åt att i samverkan med huvudmän och berörda myndigheter följa upp, analysera och redovisa könsskillnader inom hälso- och sjukvårdens och verksamhetsområden samt lämna förslag till åtgärder för de brister som uppmärksammas. har slutredovisat uppdraget genom att avlämna rapporterna Jämställd vård? Könsperspektiv på hälso- och sjukvården och Jämställd socialtjänst? Enligt min mening ger nu rapporter underlag för berörda aktörer att bedriva ett aktivt jämställdhetsarbete. Det är viktigt att huvudmännen tar till vara och omsätter kunskaperna om kvinnors och mäns skilda förutsättningar i den praktiska verksamheten. Jämställdhetsperspektivet måste vara integrerat i den gemensamma värdegrunden och genomsyra utvecklingsarbetet på såväl nationell som lokal nivå för att målet om en god vård på lika villkor ska kunna uppnås.