ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111280 · 2004-06-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1280 av () till justitieminister om EU och narkotikan efter polismyndighet rapporterar att tillgängligheten av narkotika ökar och priset sjunker. Andelen unga som använt narkotika har tredubblats . Bland mönstrande uppgav att de provat narkotika, i årskurs nio i är siffran . Förstörda liv, förtvivlade anhöriga och förödande kriminalitet följer i drogernas spår. Regeringen har inte lyckats komma i närheten av de mål som den satt upp i sin handlingsplan mot narkotikan. För att åstadkomma det krävs en rad inrikespolitiska åtgärder som påtalat @ framför allt mer resurser och befogenheter till tull och polis. Men det är också viktigt att regeringen ökar trycket på EU för att stärka narkotikabekämpningen. Polis, tull och åklagare måste öka samarbetet över gränserna. EU:s polisbyrå Europol måste ges kraftigt ökade resurser och utvecklas mot en europeisk polismyndighet med vissa operativa befogenheter. Åklagarsamarbetet Eurojust bör ges mandat att kunna beordra alla länder i EU att en narkotikaleverans av spaningsskäl ska tillåtas att passera gränsen under kontrollerade former @ så kallad kontrollerad leverans. För svensk del bör bland annat åtgärden kontrollerad leverans lagfästas. Mot denna bakgrund vill jag fråga: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka EU:s arbete för att förebygga och bekämpa narkotikaanvändning?
fr · GR111281 · 2004-06-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1281 av () till utbildningsminister om vårdbidrag och studiemedel Vårdbidraget är en kompensation för det särskilda behov av vård och tillsyn ett sjukt eller funktionshindrat barn kan behöva. Bidraget består av två delar, av vilket en del är skattepliktig. Vårdbidrag och studiemedel kan uppbäras , med resultatet att den skattepliktiga delen av bidraget kan komma att påverka studiemedlets storlek. Detta kan begränsa möjligheterna för föräldrar till barn med vårdbidrag att studera. Studiemedlets storlek kan till exempel komma att reduceras om föräldern uppbär vårdbidrag och har inkomst från feriearbete. Många personer med studiemedel utför feriearbete eftersom studiemedlet endast lämnas under studietid och den studerande förväntas försörja sig på annat sätt under studieuppehåll. En annan problematik berör långa handläggningstider vid . Långa handläggningstider kan resultera i att vårdbidraget beviljas retroaktivt för den tid handläggningen av ärendet tagit. Beloppet, som betalas ut som ett engångsbelopp, kan därför bli stort. Vid prövning av studiemedel beaktas hela det retroaktiva beloppet utbetalningen sker, även om det avser föregående år med effekten att inkomsten kan bli mycket stor, och att den studerande därför blir återbetalningsskyldig. Vårdbidragets negativa effekter på möjligheten att beviljas studiemedel har belysts i SOU 2003:130, men ännu har inga åtgärder vidtagits. En första åtgärd bör vara att beakta om bidraget framöver ska räknas som inkomst vid beräkning av studiemedel @ med tanke på de negativa effekter detta medför. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att förenkla för föräldrar som uppbär vårdbidrag att också beviljas studiemedel?
fr · GR111282 · 2004-06-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1282 av () till statsrådet om bred översyn av Det är nu i full enighet antog lagstiftning som skulle medföra stora förbättringar för personer med funktionshinder. Den största principiella nyheten var att funktionshindrade fick en rättighetslag som innebar att de skulle få det stöd de behövde. Stödet ges via LSS, lag om stöd och service till vissa funktionshindrade och , lagen om assistentersättning. Funktionshindrade, deras anhöriga, medborgare och politiker kände stor tillfredsställelse över beslutet. har det gått och många har konstaterat att trots goda ambitioner har inte alla fått den hjälp och det stöd de ansett sig behöva. Särskilt har detta gällt personer med osynliga handikapp. Därför beslutade nämligen om en bred översyn av . Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till statsrådet: När avser statsrådet att presentera direktiv och tillsätta utredningen om en bred översyn av i enlighet med beslut?
fr · GR111283 · 2004-06-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1283 av () till statsrådet om de funktionshindrades situation galopperar i kommunerna. Exempel på kommuner som, med skattemyndighetens hjälp, folkbokför funktionshindrade personer i andra kommuner blir allt vanligare. Den enskildes rätt att själv avgöra folkbokföringsort har satts ur spel. Uppseendeväckande fall finns i där den enskilde överklagat det tvångsmässiga folkbokföringsbeslutet till länsrätten, vilken avslagit framställan. Dessutom har kammarrätten inte medgett prövningstillstånd i ärendet. Den funktionshindrade, boende i Sala kommun, har berövats sina mänskliga rättigheter och framstår som dagens auktionshjon. Detta i en krass ekonomisk strid mellan den funktionshindrades egentliga hemkommun och den kommun där behandlingshemmet är beläget. Det aktuella fallet uppvisar en människosyn som hör en förgången tid till och det mest besvärande är att samhällets alla instanser totalt kör över en människa som redan initialt är hårt drabbad. Hanteringen av den här typen av ärenden är utbredd och frågan aktualiseras om det inte är dags att återigen proklamera att "människovärdet vi fordra tillbaka". Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att återföra de funktionshindrades rätt att själva bestämma över sitt liv?
fr · GR111284 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1284 av () till statsrådet om skötsel av spårområden Skötsel av banvallar och spår visar hur huvudmannen ser på den bygds utveckling genom vilken järnvägen går. Tyvärr kan man konstatera att skötseln av spårområden blir allt sämre. Som exempel kan nämnas förhållandena på stationsområde där bland andra Bergslagspendeln trafikerar spåret. Motsvarande situation, med samma grönska i spårområdet, var det . Uppenbart är att knappast ser Bergslagsbygden och som något prioriterat område. Detta är beklagligt då Bergslagsbygdens folk är i stort behov av goda kommunikationer för att kunna ge området den livskraft som erfordras. Ständiga indragningar av service i de här bygderna kommer att resultera i ett dött Bergslagen, vilket knappast är förenligt med det motto som bland andra näringsministern säger sig stötta, nämligen "Hela ska leva". Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att göra för att kommunikationsstråken i Bergslagen håller en rimlig standard så att trafik kan garanteras även ?
fr · GR111285 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1285 av () till statsrådet om klimatets inverkan på infrastrukturplanering Det är uppenbart för de flesta att klimatfrågan är vår tids viktigaste miljöfråga. Konsekvenserna av kraftigt höjd medeltemperatur på jorden kan bli mycket allvarliga. Klimatförändringarna riskerar inte bara miljön, utan kommer att kunna leda till skador på samhällets infrastruktur. Även om vi fick stopp på ökningen av utsläpp av växthusgaser pekar allting på att vi inte kan undvika en viss klimatpåverkan. Enligt beräkningar kan detta innebära torrare klimat i landets sydöstra delar medan de norra delarna av landet kommer att drabbas av mer nederbörd. Det finns all anledning att befara att detta också innebär ökade översvämningar med mera. Sådana förändringar kan påverka infrastruktur såsom dammar och vägar. Det behövs en framförhållning för att se vilka skador som kan uppkomma och hur de kan undvikas. Vidare bör kunskap om framtida effekter av klimatförändringarna utgöra en del av planeringsunderlaget för framtida infrastruktursatsningar. Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att inkludera effekterna av klimatförändringarna i arbetet med den befintliga och framtida infrastrukturen?
fr · GR111286 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1286 av () till statsrådet om kontroll av tonnage Exporten av olja från ryska eller baltiska hamnar har ökat kraftigt . Från de största hamnarna är ökningen under perioden 1997@2000. Prognosen fram tyder på en fortsatt kraftig ökning. Fartygsstorleken ökar dessutom eftersom fraktkostnaden per ton olja minskar med stora lastvolymer. Ett mycket allvarligt problem med oljehanteringen är förekomsten av undermåliga och otillräckligt underhållna fartyg. Detta ökar olycksrisken kraftigt. Hamnstatskontrollerna får inte enbart handla om kvantitet. finns kravet att av tonnaget ska kontrolleras. Enligt liberalernas uppfattning måste förändringar komma till stånd så att först och främst "skräpsjöfart", det vill säga undermåligt tonnage kontrolleras. Målet för hamnstatskontrollen bör preciseras så att det är helt klart för verkställande myndigheter att kontrollen av undermåligt tonnage är en prioriterad fråga. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att snabbt medverka till att en sådan ändring i gällande direktiv kommer till stånd?
fr · GR111287 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1287 av () till näringsminister om rätt för anställda att påtala oegentligheter i statliga bolag har det i medierna framkommit uppgifter som tyder på att en person som varit anställd vid ett statligt bolag avskedades när han avslöjade oegentligheter som förekom på det statligt ägda företaget. Att anställda har möjlighet att påtala när verksamhet som drivs med skattemedel inte fungerar på ett tillfredsställande sätt borde vara i det närmaste en skyldighet. Men ibland får vi dessvärre höra att det inte ens är en rättighet. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga näringsministern vad han avser att göra för att anställda på våra statliga bolag ska kunna uppmuntras till att påtala oegentligheter i verksamheten som de ska kunna känna sig trygga i sin anställning.
fr · GR111288 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1288 av () till utrikesminister om och bortförande och kvarhållande av barn Enligt artikel 3 ska ett bortförande eller kvarhållande av ett barn anses olagligt om det strider mot en rätt till vårdnad som har anförtrotts en person enligt lagen i den stat där barnet hade sitt hemvist före bortförandet eller kvarhållandet. säger också i artikel 10 att centralmyndigheten i den stat där barnet befinner sig ska vidta alla lämpliga åtgärder för att barnet ska återlämnas på frivillig väg. dotter reste, , till i för att hälsa på sin pappa. Efter sommarledigheten i skulle flickan påbörja sin skolgång i @ landet där hon vuxit upp, har gått på dagis och har sina rötter. Men fadern lät inte dottern använda sin hemresebiljett utan kvarhöll henne i . Modern polisanmälde då pappan för detta och gjordes en anmälan till UD om kvarhållande av barn enligt , som både och har undertecknat. Efter det inleddes en domstolsprocess i där grekisk domstol tog drygt på sig att lämna en dom. kom domen som innebär att flickan ska stanna i . Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga utrikesministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att svenska barn inte ska råka illa ut när inte följs av de länder som har undertecknat den.
fr · GR111289 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1289 av () till utrikesminister om krigsmaterielimport från är troligen det enda landet i där den demokratiska utvecklingen går åt fel håll. Den gnutta demokrati som finns urholkas ständigt. Brott mot de mänskliga rättigheterna är återkommande. Tidningar stängs, oppositionspolitiker fängslas, journalister döms till straffarbete och valresultat ogiltigförklaras. Det är angeläget att på alla sätt uppmuntrar utvecklingen av demokratin och de mänskliga rättigheterna i . underhåller den vitryska regimen genom att köpa högteknologiskt krigsmateriel från den vitryska staten. Det senaste kontraktet slöts så sent som . Enligt uppgifter uppgår handeln till ca under åren 1996@2003. har förmedlat till demokratifrämjande insatser. har alltså betalat mer för vapen än för stöd till en demokratisk utveckling med mänskliga rättigheter. Därmed bidrar till att den vitryska diktaturen får en starkare ställning. Det är givetvis oacceptabelt. måste därför stoppa importen av krigsmateriel från . Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utrikesministern: Avser ministern att verka för ett stopp av krigsmaterielimporten från ?
fr · GR111290 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1290 av () till utrikesminister om EU:s dialoger om mänskliga rättigheter Det finns två länder med vilka EU för dialoger med inriktning enbart på mänskliga rättigheter. Dessa länder är och . Med har en dialog förts och med . Dialogerna äger rum . Det är mycket bra att dessa dialoger äger rum. vill understryka betydelsen av att samtalen är resultatorienterande och att det som diskuteras verkligen omsätts i praktiken. Fler länder måste bli föremål för liknande insatser från EU. menar att inom EU bör verka för att fler dialoger med enskilda länder om enbart mänskliga rättigheter kommer till stånd. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern om regeringen avser att verka för att fler särskilda EU-dialoger med enskilda länder om enbart mänskliga rättigheter kommer till stånd.
fr · GR111291 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1291 av () till statsrådet om EU:s biståndspolitik Regeringen lade fram en proposition om sin politik för global utveckling (2002/03:122). Där står att ska arbeta för en större samstämmighet och bättre styrning och kvalitet i EU:s biståndspolitik samt att bör verka och driva på för att internationella åtaganden för en rättvis och global utveckling följs upp effektivt och kraftfullt inom EU. Reformansträngningar pågår inom EU, men dess biståndspolitik är fortfarande alltför byråkratisk och ineffektiv. har ett ansvar att verka för att förbättringar genomförs. har det gått ungefär regeringen lanserade sitt förslag till förbättringar av EU:s biståndspolitik men de svenska insatserna lyser med sin frånvaro. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att genomföra de delar i beslut om politik för global utveckling som handlar om EU-biståndet.
fr · GR111292 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1292 av () till miljöminister om skärpta regler och åtgärder mot miljöbrottslingar Brottsligheten när det gäller utsläpp i hav måste bekämpas hårdare än . För att lyckas med detta krävs dels att befintliga EU-regler verkligen efterlevs, dels att nya åtgärder vidtas. När det gäller den bristande efterlevnaden, så finns det ett centralt verktyg för att sätta press på medlemsstaterna: rådets rambeslut om skydd för miljön genom strafflagstiftning. Där står att medlemsstaterna ska vidta effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. I allvarliga fall kan det innebära att den som skadar miljön i EU kan frihetsberövas. Rambeslutet ska nu implementeras i de olika medlemsländerna och det är viktigt att så sker med den stränga innebörd som rådet avsett. borde här påta sig en ledande roll och driva på övriga medlemsstater. Det känsliga kan inte vänta. Det är viktigt att de nya reglerna tillämpas på alla miljöbrott som begås i EU, det vill säga även om förövarna är fysiska eller juridiska personer från ett land utanför EU. Mot denna bakgrund vill jag fråga miljöministern vilka åtgärder hon ämnar vidta för att så ska bli fallet.
fr · GR111293 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1293 av () till jordbruksminister om EU och maten EU:s livsmedelspolitik måste ställa krav på öppenhet, spårbarhet, redlighet och renlighet. Grunden för en fungerande marknad är tillgången till god och korrekt information. finns brister i EU:s matpolitik. En av de största bristerna är att det inte har ansetts så viktigt att se till att fodertillverkningen går till på ett säkert sätt. Men livsmedelskedjan är inte starkare än dess svagaste länk. Det måste ställas lika stränga krav på fodertillverkningen och slakt som på livsmedelsproduktionen. Det gäller inte minst kraven på en tillfredsställande hygien. Vid slakten ska man eftersträva så korta avstånd som möjligt mellan uppfödningsplats och slakteri, och i glesbygd även överväga att låta slaktaren komma till djuren i stället för tvärtom. Mot denna bakgrund vill jag fråga jordbruksministern vilka åtgärder hon vidtagit för att stärka EU:s livsmedelspolitik.
fr · GR111294 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1294 av () till jordbruksminister om konsumentgaranti i EU:s tjänstesektor lider av hög arbetslöshet och en för långsam takt i det ekonomiska reformarbetet. Flera viktiga reformer måste genomföras för att EU ska kunna konkurrera med och på jämbördiga villkor. anser att det är mycket viktigt att skapa goda förutsättningar för en växande tjänstesektor. Samma frihet som råder för handel av varor måste också gälla handel av tjänster. Bättre konkurrens på tjänstemarknaden kommer att gynna konsumenterna som får ett större utbud, bättre kvalitet och lägre priser. Det kommer också att skapa fler jobb i . presenterade ett förslag till direktiv om tjänster på den inre marknaden. vill i detta sammanhang införa en konsumentgaranti, motsvarande miljögaranti. Konsumentgarantin ska innebära att en harmonisering av reglerna aldrig får hindra någon medlemsstat från att behålla eller införa strängare konsumentskyddsåtgärder, förutsatt att dessa är förenliga med fördraget. Mot denna bakgrund vill jag fråga konsumentministern på vilket sätt hon ämnar påverka till förmån för att en konsumentgaranti införs i EU:s tjänstedirektiv.
fr · GR111295 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1295 av () till utbildningsminister om EU och forskningen anser att utbildnings- och forskningspolitik är något som varje medlemsland självt sköter bäst och att EU därför ska vara så lite styrande som möjligt. Eftersom forskningsprojekten växer i storlek @ och över nationsgränserna @ finns det dock poänger med att EU tillhandahåller vissa forskningsmedel. Det gäller särskilt projekt som är för stora för de flesta länder att genomföra ensamma. EU:s sjunde ramprogram för forskning håller nu på att tas fram. De tidigare ramprogrammen har varit ensidigt fokuserade på vissa angivna forskningsområden och forskarna själva har haft lite inflytande. Det är hög tid för regeringen att påverka processen med nästa ramprogram, så att forskarna själva tillåts göra vetenskapliga prioriteringar i stället för att resurserna ska fördelas utifrån byråkratisk centralstyrning. bör ramprogrammen ersättas av ett europeiskt forskningsråd, styrt av forskare. Dessutom är det viktigt att inte en större del av forskningsresurserna än nödvändigt fördelas av EU. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern: Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att den europeiska forskningspolitiken inte inkräktar på den svenska forskningens frihet?
fr · GR111296 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1296 av () till justitieminister om EU och människohandeln Slavhandel låter som ett ord som beskriver en företeelse som ligger långt tillbaka i tiden. Men det är verklighet för ungefär en halv miljon kvinnor och barn i EU. De kommer ofta från östra men utnyttjas i alla EU-länder. Flertalet exploateras sexuellt, andra tvingas arbeta under omänskliga villkor. Slavhandeln styrs av internationella ligor och utgör en stor del av den organiserade brottsligheten. EU måste lägga avsevärt större resurser och politiskt engagemang på att stoppa den. EU måste stödja rehabiliterings- och stödprogram för människohandelns offer och potentiella offer. Det finns redan väl fungerande program som upprättats av frivilligorganisationer i ursprungsländerna, men de behöver stöd. EU måste bidra till att utarbeta vittnesskyddsprogram och verka för att öka rättssäkerheten för de drabbade. Permanenta uppehållstillstånd i destinationsländerna ska ges till offer för människohandel. EU måste bidra till att medvetenheten om människohandelns konsekvenser ökar, såväl bland riskgrupper som berörda myndigheter. EU:s myndigheter måste samarbeta mycket mer med tull, polis och åklagarväsende i de länder utanför unionen som människohandelns offer kommer ifrån. Människors rätt till skydd från exploatering måste också ingå i den rättighetskatalog som borde vara fundamentet i en verklig europeisk konstitution. Sist men inte minst måste vi öppna gränser för arbetskraftsinvandring. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitieministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att förmå EU att agera mer kraftfullt mot slavhandeln.
fr · GR111297 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1297 av () till justitieminister om vapenförvaring Enligt uppgift från enskilda personer och skytteföreningar har polismyndigheter i utfärdat vapenlicenser utan att ange de nya krav för vapenförvaring som gäller enligt beslut som fattats av . De aktuella fallen avser förvaring av vapen hos föreningar (FAP 556-2) och av enskilda (FAP 551-3). Bestämmelserna i ovanstående författningar anstaltar om sanktion för den som inte uppfyller de angivna bestämmelserna. Skytteföreningar och enskilda har framfört att det har funnits brister i förankringsarbetet av de nya bestämmelserna till dem som berörs. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att begränsa möjligheterna för en myndighet att i författning förordna om bestämmelser som innebär avsevärd skärpning av gällande rätt med betydande negativa konsekvenser för enskilda och ideella föreningar?
fr · GR111298 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1298 av () till justitieminister om vapenförvaring har enligt uppgift utfärdat vapenlicenser både till enskilda och till sammanslutningar utan att ange eller meddela de nya krav som beslutades i FAP 556-2 och FAP 551-3 och som trädde i kraft för nya vapen . Bestämmelserna anstaltar om straffansvar. Enskilda och föreningar kan riskera att lida avsevärd ekonomisk skada i ett läge där inte polisens lokala tillståndsenheter känner till de nya bestämmelserna. De nya vapenbestämmelserna verkar att ha tillkommit utan att vara väl förankrade bland skytteföreningar och enskilda. De ekonomiska konsekvenserna för dessa synes i många fall bli oöverkomliga med marginell ökad säkerhet. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skapa en situation där föreningar, enskilda samt samlare upplever kostnaden som skälig för förvaring av vapen?
fr · GR111299 · 2004-06-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1299 av () till justitieminister om EU och brottsbekämpningen Den internationella kriminaliteten respekterar inga gränser. Människohandel, narkotika och terrorism är några exempel på den brottslighet som inte klarar av att bekämpa på egen hand. Där har samarbetet inom EU en viktig roll att spela. Men det behövs mer samarbete mellan poliser, åklagare, tullare och kustbevakare för att göra brottsbekämpningen mer effektiv. Det är också viktigt att brottsbekämpningen sker inom demokratins och rättsstatens ramar. En viss harmonisering av EU-ländernas lagstiftning är nödvändig. EU:s polisbyrå Europol måste få kraftigt utökade resurser och bör utvecklas mot en gemensam polismyndighet med en operativ polisstyrka @ ett "FBI". Länder vid EU:s yttre gräns ska kunna få hjälp av unionens resurser för sin gränsbevakning. måste inom EU verka för att dessa åtgärder vidtas. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att stärka EU:s brottsbekämpande arbete.
fr · GR111300 · 2004-06-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:1300 av () till försvarsminister om svensk krigsmaterielimport från har kartlagt den svenska krigsmaterielimporten från under perioden 1996@2003. har importerat främst lasersikten från den vitryska staten till ett värde av . Det svenska demokratibiståndet till från Sida har uppgått till . Via en omfattande krigsmaterielimport från finansierar i själva verket president i högre grad än man samarbetar med landets demokratirörelse. Trots att förtrycket i ökar. skänker legitimitet åt den hemlighetsfulla och ansvarslösa vitryska vapenhandeln. På listan över länder som köpt vitrysk krigsmateriel återfinns länder som , , , och . Rapporter gör också gällande att terroristgrupper försetts med vapen från landet. vapenimport från går stick i stäv med vår utrikespolitiska målsättning att främja mänskliga rättigheter. Det innebär ett svek mot den vitryska demokratirörelsen som ser sin kamp motverkas av dubbelmoraliska agerande. Vilka åtgärder kommer försvarsminister att vidta för att stoppa den svenska krigsmaterielimporten från ?