ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS1271 · 2004-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:71 om etableringsstöd till glesbygden har frågat näringsministern vad han avser att göra för att kompensera beslutet i budget 2005 beträffande stöd till etableringar i stödområden i likhet med det gällande. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till frågan är att regeringen i budgetpropositionen för aviserat sin avsikt att avveckla regionalt beslutade regionala utvecklingsbidrag inom stödområde B. kommer att introducera lån med större risktagande för samma område, något som efterfrågats från företagarhåll. Regionalt beslutade sysselsättningsbidrag inom stödområde A och B avvecklas. Landsbygdsstödet kommer att finnas kvar i oförändrad utsträckning på regional nivå, men kommer att omformas, bland annat för att fungera bättre som instrument i arbetet med de regionala tillväxtprogrammen. Jag vill betona att det fortfarande kommer att vara möjligt att på central nivå, hos , bevilja sysselsättningsbidrag och regionalt utvecklingsbidrag, i såväl stödområde A som i stödområde B. Jag bedömer att de redovisade förändringarna möjliggör en förbättrad fokusering i tillväxtarbetet på regional nivå, bland annat kan medel avsättas för regional projektverksamhet. Projektmedel är en viktig resurs för möjligheterna att finansiera och genomföra de regionala tillväxtprogrammen, samt för länsstyrelsernas arbete på regional nivå. Förändringarna försämrar inte företagarnas möjligheter till kapitalförsörjning. Genom de aviserade åtgärderna går regeringen vidare på den av tillstyrkta linjen att bidragsgivning till företag ska ersättas med lån.
frs · GS1272 · 2004-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:72 om stöd till kommun har frågat mig om jag är beredd att utarbeta ett särskilt stödpaket för och dess grannkommuner. Bakgrunden till frågan är att beslutat att avveckla sin verksamhet i , som sysselsätter ca 85 anställda. Kommunen har också redan tidigare drabbats av betydande sysselsättningsminskningar. Låt mig först säga att jag förstår den oro som de anställda vid bolaget och andra berörda känner inför en osäker framtid. Det är därför viktigt att alla berörda parter nu tar aktiv del i arbetet med att mildra de negativa effekterna. Det är i första hand kommunen och dess innevånare som själva har möjligheter att bedriva ett sådant arbete. Staten kan dock bidra med insatser med olika inriktningar. Enligt vad jag erfarit har också redan en omställningsgrupp med deltagande av bolaget, kommunen, länsarbetsnämnden och bildats. Arbetsmarknadspolitiken har en viktig uppgift i detta arbete. har regeringens uppdrag att säkerställa att nödvändiga resurser och kompetens för arbetsmarknadspolitiska insatser styrs till de områden där de bäst behövs, till exempel orter som drabbas av större varsel. Resurserna ska fördelas utifrån regionala förutsättningar och vid behov omfördelas under budgetåret. har också redan beslutat om viss resursförstärkning vid arbetsförmedlingen i . Regeringen bedriver också en aktiv regional utvecklingspolitik för att ta till vara de tillväxtmöjligheter som finns i olika delar av . I denna ingår särskilda åtgärder för områden som bedöms ha särskilda behov, i första hand inland till vilket och de flesta av grannkommunerna räknas i detta sammanhang. Kommunerna ingår således i nationellt stödområde A, vilket innebär att såväl befintliga företag som företag som etablerar sig kan få högsta möjliga bidrag för bland annat investeringar och sysselsättningsökning. De kan även få transportbidrag för varor och socialavgifterna är nedsatta upp till en viss lönesumma. och dess grannkommuner ingår vidare i EG:s strukturfondsprogram Mål1 Södra skogslänsregionen vilket ger ytterligare möjligheter att finansiera bland annat projekt som kan stimulera näringslivets utveckling. En särskild delegation arbetar också på regeringens uppdrag för att långsiktigt stärka den regionala utvecklingen i norra inland. i disponerar för regionala utvecklingsinsatser i länet. Enligt vad jag erfarit har redan beslutat om åtgärder i samband med den förestående neddragningen. Jag räknar med att kommer att vidta ytterligare insatser för kommunen och planerar inte att utarbeta något särskilt stödpaket för eller dess grannkommuner.
frs · GS1273 · 2004-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:73 om hot och våld mot anställda på anstalter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka säkerheten för kriminalvårdare och andra anställda inne på fängelserna. Jag delar oro för att personal i anstalter utsätts för hot och våld. Hot och våld är alltid oacceptabelt och det är särskilt allvarligt att bli utsatt för det i sitt arbete. Det senaste årets uppmärksammade händelser visar att kriminalvården befinner sig i en ny situation, som den centrala kriminalvårdslagstiftningen är omodern. Regeringen har därför tillsatt en utredning, , som ska utarbeta ett förslag till en ny kriminalvårdslag. Grundläggande i det återfallsförebyggande arbetet bör vara att individens egen motivation till förändring tas till vara, framför allt genom att positiv utveckling förstärks och uppmuntras. Den nuvarande lagen erbjuder begränsade möjligheter till detta. ska också överväga hur regelverket bör vara utformat för att säkerställa att kriminalvården kan hantera intagna som utgör säkerhetsrisker. ska lämna sitt betänkande . Yrkesgrupper som är särskilt utsatta för hot och våld, till exempel kriminalvårdsanställda, har ett extra starkt sekretesskydd. Uppgifter i den personaladministrativa verksamheten avseende sådan personals personnummer, bostadsadress och hemtelefonnummer omfattas som huvudregel av sekretess. utvidgades den extra starka sekretessen till att omfatta även andra @ med adress och personnummer jämförbara @ uppgifter avseende personalen, uppgift i form av fotografisk bild som utgör underlag för tjänstekort samt uppgift om närstående till personalen. Från samma datum gäller även skärpt sekretess för fotografier av enskilda i bland annat pass- och vägtrafikregistret. Utöver detta har regeringen genomfört och tagit initiativ till en rad åtgärder för att förbättra säkerheten. Möjligheter till allmän inpasseringskontroll, mobiltelefonstörning och inrättande av säkerhetsregister för de farligaste intagna har införts. Kriminalvårdens anslag har höjts för att komma till rätta med den höga beläggningen. Förbättringar i verkställighetsinnehållet har gjorts, inte minst genom den särskilda narkotikasatsningen. har fått i uppdrag att ta fram ett förslag på utformningen av en ny säkerhetsanstalt. Dessutom har regeringen tillsatt en särskild utredare för att granska de uppmärksammade rymningarna och fritagningarna och föreslå de förändringar som behövs för att förebygga liknande händelser. Ett stort antal åtgärder har alltså redan vidtagits. De granskningar och utredningar som initierats kommer att utgöra underlag för regeringens fortsatta överväganden i frågan.
frs · GS1274 · 2004-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:74 om näringspolitiska insatser vid förändrad statlig verksamhet har frågat näringsminister på vilket sätt hans engagemang för tillväxt och utveckling konkret kommer att ta sig uttryck när det gäller insatser för att möta konsekvenser av förändrad statlig verksamhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag väljer att besvara frågan utifrån de planerade förändringarna i Försvarsmaktens grundorganisation som redovisats i propositionen (2004/05:5) Vårt framtida försvar. Låt mig först säga att den oro som många försvarsanställda och andra berörda känner ska tas på allvar. Regeringen har ett ansvar för att stödja de människor och de regioner som påverkas av förändringarna inom försvaret. Regeringen kommer att ta ett särskilt stort ansvar i form av riktade åtgärder till de regioner som berörs mest av försvarsomställningen, det vill säga , , och . Redan i försvarspropositionen presenteras en rad specifika insatser för dessa regioner. Därutöver inleds ett särskilt omställningsarbete för att stödja de mest berörda regionerna. Till grund för detta ligger det omfattande arbete som redan bedrivs inom ramen bland annat för den regionala utvecklingspolitiken, näringspolitiken och arbetsmarknadspolitiken. Regeringen har bland annat uppdragit till landshövdingarna vid Länsstyrelserna i , , och att, i nära samråd med andra viktiga aktörer, föreslå lämpliga åtgärder för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning. Därutöver har regeringen uppdragit till särskilda kontaktpersoner att, för regeringens räkning, följa och aktivt delta i arbete. Kontaktpersonens fokus ska vara det lokala näringslivets dynamik, samverkan och förnyelse. Förre riksdagsledamoten har också utsetts till statlig utredare med uppdraget att föreslå lämpliga lokaliseringar av statliga arbetstillfällen till , , och . Hans uppdrag ska redovisas till regeringen . Regeringen avser att återkomma i vårpropositionen med konkreta bedömningar och förslag utifrån uppdrag. Det arbete och de åtgärder som regeringen nu vidtar med anledning av försvarsbeslutet bygger till stora delar av erfarenheten från tidigare försvarsomställningsarbete. Min sammantagna bedömning är att de mest berörda regionerna, med regeringens aktiva stöd, framgångsrikt kommer att kunna hantera de omställningsproblem som uppstår med anledning av kommande försvarsomställning.
frs · GS1275 · 2004-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:75 om väntetider hos har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att komma till rätta med påtalade missförhållanden på svenska ambassaden i och hos . Frågan ställs dels med anledning av att en person med svåra posttraumatiska stressyndrom, bosatt i , uppger att hans familj blivit utsatt för kränkande förhör vid svenska ambassaden i i samband med en anknytningsutredning, dels med anledning av att väntetiden innan påbörjad utredning i ärendet vid har bedömts till . Jag kan som bekant som statsråd inte uttala mig om hur ambassaden och agerat i det enskilda fall som frågeställaren tar upp, men vill kommentera den generella frågeställningen enligt följande: Personer som söker uppehållstillstånd i baserat på familjeanknytning måste genomgå en intervju, normalt på i det land där ansökan lämnas in. Intervjun ska bland annat säkerställa den sökandes identitet och att relationen till referenspersonen i är sådan att grund för så kallad familjeåterförening föreligger. av migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna ger anvisningar om vilka uppgifter som bör ingå i den utredning som görs på ambassaden. Det är viktigt att utredningen är så komplett som möjligt för att en god rättssäkerhet ska kunna upprätthållas och för att den fortsatta handläggningen av ärendet ska bli så snabb och effektiv som möjligt. I alla ambassaders stående instruktion ingår att alla besökare till en ambassad ska bemötas med oväld, professionalism och öppenhet i svensk ämbetsmannatradition, och att lokalanställd personal, som ofta är utlandsmyndigheternas ansikte utåt, måste förstå och iaktta detta förhållningssätt även när de arbetar under pressande betingelser. Regeringen är medveten om att handläggningen av tillståndsärenden ibland är väl lång, framför allt när det gäller nyetablerade förhållanden. Regeringen har bland annat därför tillsatt en särskild utredare (dir. 2004:112) med uppgift att ta ställning till hur den nuvarande ordningen för ansökan om utredning om uppehållstillstånd på grund av anknytning kan bli mer effektiv. Uppdraget ska redovisas .
frs · GS1276 · 2004-10-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:76 om vice premiärminister besök i har frågat mig om jag vid besök av vice premiärminister tog upp frågor om rustningar av konventionella och nukleära vapen, brister i fråga om de mänskliga rättigheterna, användning av dödsstraff samt hot mot . Inom och EU:s politiska dialog med behandlas alla de frågor som räknar upp, men de ges olika utrymme vid olika tillfällen, bland annat beroende på tidsutrymme och fördjupningsbehov. Vid mitt möte med tog jag upp frågor om de mänskliga rättigheterna i och nödvändigheten av förbättringar. Statsministern tog bland annat upp frågan om med och framhöll att frågan om framtid måste få en fredlig lösning. Under besöket tidigare av utrikesminister behandlades särskilt frågan om dödsstraffet. Frågor som gäller nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen kommer att behandlas ingående inför och under med .
frs · GS1277 · 2004-10-13 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:77 om asylsökandes rätt att arbeta även efter ett avslag och 81 om asylsökandes rätt att arbeta har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att ändra reglerna så att asylsökande får arbeta så länge de vistas i landet. har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att asylsökande ska få samma rätt som andra att arbeta. Frågorna besvaras här i ett sammanhang. Asylsökande kan undantas från skyldigheten att ha arbetstillstånd här i landet om bedömer att dess beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från ansökan. Undantaget gäller fram till dess att lagakraftvunnet beslut föreligger i ärendet. När ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut föreligger ska personen i fråga lämna landet. Huvudregeln är att han eller hon ska göra det . Det sker dessutom normalt frivilligt. Det är inte rimligt att utsträcka undantaget från skyldigheten att ha arbetstillstånd till att gälla även . Det är angeläget att huvudregeln om att lämna landet inte urholkas och att lagstiftningen är konsekvent så att det tydligt framgår att ett lagakraftvunnet beslut om avvisning ska efterlevas och att livet inte fortsätter som vanligt i .
frs · GS1278 · 2004-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:78 om krav för skärpta straff för kat har frågat mig om jag avser att följa riksåklagarens uppfattning och föreslå skärpta straff för införsel och bruk av växtdrogen kat. Narkotikastrafflagen gäller generellt för alla typer av narkotika. Straffskalan för brott mot narkotikastrafflagen sträcker sig från böter, som kan komma i fråga för ringa brott, upp till fängelse som är maximistraffet för grovt narkotikabrott. Till följd av bestämmelserna i om straffskärpning vid återfall i brott och vid flerfaldig brottslighet kan emellertid ända upp till fängelse dömas ut. Vilket straff som kommer i fråga för ett visst brott bestäms med utgångspunkt från samtliga omständigheter i det enskilda fallet. I praxis har preparatets allmänna farlighet, den mängd narkotika brottet avser och koncentrationen av en aktiv substans i detta tillmätts stor betydelse för straffmätningen. Bedömningar av bland annat farligheten hos ett visst preparat kan ändras beroende på hur missbruket av detta utvecklas och om ny kunskap om effekterna vinns. Detta är i första hand en fråga för domstolarna. Riksåklagaren har i sin plan för inriktning av rättsutvecklingen inom åklagarväsendet under 2002@2003 angett att han anser att kats farlighet bör omvärderas och att gränsen mellan ringa brott, normalbrottet och grovt brott avseende kat bör pressas ned betydligt. Riksåklagaren har också startat ett projekt som syftar till att skapa en samlad bild av frågeställningarna kring farlighetsbedömningar av enskilda narkotika-preparat, öka enhetligheten och förutsebarheten i bedömningarna och skapa bättre förutsättningar för behovet av rättslig utveckling på detta område. Riksåklagaren verkar också bland annat genom talan i för att synen på kat ska skärpas. Enligt min mening finns det uppenbara fördelar med att behålla den nuvarande generella utformningen av narkotikabrottet och att inte införa separata straffskalor för olika preparat. Mot denna bakgrund avser jag inte att föreslå skärpta straff för införsel och bruk av kat. En annan sak är att jag givetvis följer utvecklingen noga.
frs · GS1279 · 2004-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:79 om spelvanor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra spelmissbruk. Av sammanhanget framgår att frågan i första hand rör och unga män. AB har fått regeringens tillstånd att bedriva spel på värdeautomater. Enligt tillståndet till får högst 7500 apparater placeras ut. Maximalt får det finnas fem stycken per restaurang eller bingohall. Maxvinsten på eller , som apparaterna kallas på bingohallarna, är satt till och insatsen är begränsad till 1@5 kronor per spel. Apparaterna är tillståndspliktiga och finns endast i bingohallar samt restauranger med serveringstillstånd. Åldersgränsen är satt till och det åligger tillståndsinnehavaren att kontrollera åldern. Dessutom genomförs oanmälda kontroller av externa kontrollföretag på uppdrag av . Lotteriinspektionen genomför också omfattande kontroller av bland annat åldersgränserna. Om minderåriga tillåts spela riskerar innehavaren sitt tillstånd. Någon annonsering om värdeautomaterna sker ej. På Svenska Spels kasinon, som också rymmer värdeautomater är åldersgränsen , vilket kontrolleras mycket effektivt. För att begränsa skadeverkningarna av överdrivet spelande på värdeautomater har en rad åtgärder vidtagits, varav en del har initierats av . Öppethållandet av värdeautomaterna har minskat så att de endast är spelbara som serveringstillståndet medger. I finns hänvisning till det hjälptelefonnummer som finns för spelberoende och deras anhöriga. har i samarbete med hotell- och restaurangnäringen samt bingoarrangörerna intensifierat utbildning av personal i spelansvar. Trots dessa åtgärder är automaterna troligen den spelform där risken är särskilt stor för att de som spelar ska utveckla ett spelberoende. Lotteriinspektionen har därför fått i uppdrag att utreda vilka konsekvenser det skulle få om man ytterligare begränsade tillgången på spelautomater, till exempel genom att enbart låta dem vara öppna på kvällstid. Lotteriinspektionen ska bedöma risken för att illegala spelautomater breder ut sig om de legala och kontrollerbara spelformerna begränsas. kommer att genomföra ett sjupunktsprogram i syfte att ytterligare minska riskerna med spel på värdeautomater. Slutligen vill jag också nämna att fått kraftigt ökade anslag för insatser mot spelberoende. planeras informations- och utbildningsinsatser riktade bland annat till om vård, behandling och förebyggande insatser mot spelberoende.
frs · GS1280 · 2004-10-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:80 om den svenske journalisten har frågat mig vad jag avser att göra för att en svensk representant åtminstone ska tillåtas besöka . Jag har i beskrivit de ansträngningar som regeringen har gjort i frågan. Våra ansträngningar har ännu inte givit något resultat. Vi har tagit upp frågan vid upprepade tillfällen med eritreanska representanter @ både i och i . Vi har också genom EU-kretsen lyft fram frågan i olika sammanhang. Jag sökte själv ett möte med utrikesminister i anslutning till möte i , men tyvärr avböjde ett sådant samtal. Detta illustrerar de svårigheter som föreligger i vår ansträngda dialog med landet. Regeringen arbetar med och överväger en rad initiativ, bilateralt och genom EU, för att i första hand få möjlighet att besöka . Det ligger i sakens natur att alla dessa åtgärder inte kan diskuteras offentligt. Jag vill dock försäkra att regeringen till fullo delar hans oro och engagemang över Isaaks situation, och att vi avser att fortsätta och intensifiera våra ansträngningar.
frs · GS1281 · 2004-10-13 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:77 om asylsökandes rätt att arbeta även efter ett avslag och 81 om asylsökandes rätt att arbeta har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att ändra reglerna så att asylsökande får arbeta så länge de vistas i landet. har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att asylsökande ska få samma rätt som andra att arbeta. Frågorna besvaras här i ett sammanhang. Asylsökande kan undantas från skyldigheten att ha arbetstillstånd här i landet om bedömer att dess beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från ansökan. Undantaget gäller fram till dess att lagakraftvunnet beslut föreligger i ärendet. När ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut föreligger ska personen i fråga lämna landet. Huvudregeln är att han eller hon ska göra det . Det sker dessutom normalt frivilligt. Det är inte rimligt att utsträcka undantaget från skyldigheten att ha arbetstillstånd till att gälla även . Det är angeläget att huvudregeln om att lämna landet inte urholkas och att lagstiftningen är konsekvent så att det tydligt framgår att ett lagakraftvunnet beslut om avvisning ska efterlevas och att livet inte fortsätter som vanligt i .
frs · GS1282 · 2004-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:82 om frigivning av fångar med missbruksproblem har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att öka incitamenten för att en större del av dem som beviljas § 34-placering också fullföljer hela vårdprogrammet. Jag delar bedömning att det är olyckligt om personer med missbruksproblem avbryter sin behandling . Den enskilde missbrukaren som haft motivation att ta tag i sina problem och starta ett krävande förändringsarbete på behandlingshem ska uppmuntras på ett helt annat sätt än den som inte är intresserad av en förändring i något avseende. Grundläggande för det återfallsförebyggande arbetet bör vara att individens egen motivation till förändring tas till vara, framför allt genom att positiv utveckling förstärks och uppmuntras. Det är också en del av innebörden i direktiven till den utredning regeringen tillsatte , . Kommittén ska lämna förslag till en helt ny kriminalvårdslag. Tidpunkten för den villkorliga frigivningen är ofta kritisk när det gäller återfall i brott och missbruk. Det är olyckligt när personer avbryter den behandling de påbörjat , avbryter de studier de beviljats frigång till eller annars beter sig på ett sätt som ökar risken för återfall i missbruk eller brott. Den nuvarande lagstiftningen ger möjlighet att besluta om föreskrifter som ska gälla som följer efter den villkorliga frigivningen, till exempel att påbörjad behandling ska fullföljas. Vid brott mot dessa föreskrifter kan en del av den villkorliga frigivningen förverkas. ska lämna förslag på hur innehållet i prövotiden kan utvecklas ytterligare. Kommittén har också möjlighet att lämna förslag som tar sikte på tidpunkten för villkorlig frigivning. I detta sammanhang vill jag också framhålla det ansvar som socialtjänst och sjukvård har för missbruksvården och som särskilt aktualiseras efter tidpunkten för villkorlig frigivning. Min bedömning är att inom det här området kan samarbetet utvecklas ytterligare.
frs · GS1283 · 2004-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:83 om nya förmånsrättslagen har ställt en fråga som rör de nya förmånsrättsreglerna. Han har frågat mig hur jag tänker agera för att mildra de, som han befarar, skadliga effekterna när det gäller behovet av kapital hos småföretagen. De övergripande syftena med den av beslutade förmånsrättsreformen är att underlätta för företag att genomföra företagsrekonstruktion i stället för att gå i konkurs och att förbättra löneskyddet. Vidare syftar reformen till att kreditgivning ytterligare inriktas på ett projekts utsikter till lönsamhet, att oprioriterade borgenärer får bättre utdelning i konkurs och till sundare konkurrens. I lagstiftningsarbetet övervägdes noga om reformen skulle ha några risker för kapitalförsörjningen men så bedömdes inte vara fallet. Självklart är det viktigt att säkerställa att kapitalförsörjningen till företag verkligen är god i hela landet. I enlighet med regeringens uttalande i propositionen och vad framhöll i samband med att den beslutade lagstiftningen avser regeringen att ge uppdrag om utvärdering av effekterna av reformen. Det ska undersökas förutsättningarna i stort för kapitalförsörjning till företag, särskilt i nationella stödområden och landsbygdsområden. Det ska föreslås åtgärder om det bedöms nödvändigt. Såväl vid utformningen av uppdraget som under utvärderingen hålls kontakt med LO, TCO, , och .