ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121541 · 2004-08-31 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1538 om skadestånd, 1541 om skadestånd och regler om bodelning och 1542 om skadestånd till skadegörare har frågat om jag tänker vidta några åtgärder för att ett utdömt skadestånd på grund av brott inte ska ingå i bodelningen mellan makar där den ena maken är gärningsman. har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att den tilldömde inte behöver dela skadeståndet med den dömde eller använda delar av skadeståndet till den dömdes böter. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Det bör till en början klargöras att det vid en skilsmässa aldrig kan bli frågan om att betalningsansvaret för en makes skuld överförs till den andra maken. En make kan alltså inte bli skyldig att betala den andra makens skuld. Vad det handlar om är i stället i vad mån ett skadestånd på olika sätt ska kunna påverka egendomsfördelningen mellan makarna. Enligt reglerna i kan en fordran på skadestånd som en make har mot den andra maken eller någon annan undantas från bodelningen. Den kommer då inte att ingå i det belopp som ska fördelas mellan makarna. När det gäller belopp som har betalats ingår visserligen det utbetalda beloppet i bodelningen, men oskäliga resultat som därigenom eventuellt skulle kunna uppstå kan undvikas genom jämkning. Bodelningen kan även jämkas på grund av att en make vid beräkningen av sin andel i boet har avräknat en skadeståndsskuld. De frågor som frågeställarna tar upp har varit aktuella tidigare. I ett fall som uppmärksammades i medierna var frågan om en man som hade dömts för övergrepp mot sin styvdotter i samband med en skilsmässa skulle få avräkna en skuld avseende brottsskadeersättning. Jag uttalade då att jag, om det visade sig att reglerna ger tvivelaktiga resultat, skulle se till att frågan om en lagändring övervägs. Det har därefter klarlagts att mannen fick avräkna skulden vid beräkningen av hans andel i boet och att detta påverkade bodelningen på ett för kvinnan negativt sätt. Trots att det alltså finns regler som avser att undvika tvivelaktiga resultat i de situationer frågeställarna tar upp, kan det ändå tänkas förekomma situationer där fördelningen av makarnas egendom inte blir tillfredsställande. Frågan är föremål för överväganden inom och jag kommer att redogöra för hur jag tänker gå vidare.
frs · GR121542 · 2004-08-31 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1538 om skadestånd, 1541 om skadestånd och regler om bodelning och 1542 om skadestånd till skadegörare har frågat om jag tänker vidta några åtgärder för att ett utdömt skadestånd på grund av brott inte ska ingå i bodelningen mellan makar där den ena maken är gärningsman. har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att den tilldömde inte behöver dela skadeståndet med den dömde eller använda delar av skadeståndet till den dömdes böter. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Det bör till en början klargöras att det vid en skilsmässa aldrig kan bli frågan om att betalningsansvaret för en makes skuld överförs till den andra maken. En make kan alltså inte bli skyldig att betala den andra makens skuld. Vad det handlar om är i stället i vad mån ett skadestånd på olika sätt ska kunna påverka egendomsfördelningen mellan makarna. Enligt reglerna i kan en fordran på skadestånd som en make har mot den andra maken eller någon annan undantas från bodelningen. Den kommer då inte att ingå i det belopp som ska fördelas mellan makarna. När det gäller belopp som har betalats ingår visserligen det utbetalda beloppet i bodelningen, men oskäliga resultat som därigenom eventuellt skulle kunna uppstå kan undvikas genom jämkning. Bodelningen kan även jämkas på grund av att en make vid beräkningen av sin andel i boet har avräknat en skadeståndsskuld. De frågor som frågeställarna tar upp har varit aktuella tidigare. I ett fall som uppmärksammades i medierna var frågan om en man som hade dömts för övergrepp mot sin styvdotter i samband med en skilsmässa skulle få avräkna en skuld avseende brottsskadeersättning. Jag uttalade då att jag, om det visade sig att reglerna ger tvivelaktiga resultat, skulle se till att frågan om en lagändring övervägs. Det har därefter klarlagts att mannen fick avräkna skulden vid beräkningen av hans andel i boet och att detta påverkade bodelningen på ett för kvinnan negativt sätt. Trots att det alltså finns regler som avser att undvika tvivelaktiga resultat i de situationer frågeställarna tar upp, kan det ändå tänkas förekomma situationer där fördelningen av makarnas egendom inte blir tillfredsställande. Frågan är föremål för överväganden inom och jag kommer att redogöra för hur jag tänker gå vidare.
frs · GR121543 · 2004-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1543 om försäkringsskydd vid småhusbyggande har frågat mig om jag, mot bakgrund av hur praxis i byggbranschen fungerar, är beredd att vidta åtgärder för att säkerställa att en beställare av ett småhus i fortsättningen får det försäkringsskydd som lagstiftaren formellt har ställt upp. Han har i sammanhanget redogjort för ett fall där ett byggföretag har underlåtit att teckna en byggfelsförsäkring. Som påpekar finns regler i om att ett bevis om byggfelsförsäkring ska visas upp för . Om en byggfelsförsäkring krävs, får bygget inte påbörjas förrän bevis om försäkringen har visats upp. får förelägga byggherren @ som ansvarar för att en försäkring finns @ att visa upp ett sådant bevis. Nämnden kan också förbjuda att ett påbörjat byggnadsarbete fortsätter. Jag bedömer att dessa regler är tillräckliga. Om i ett enskilt fall inte följer regelverket, torde den som står utan försäkringsskydd ha möjlighet att vidta rättsliga åtgärder. ska reglerna gälla även bevis om att det finns ett färdigställandeskydd. Färdigställandeskyddet tryggar att huset byggs klart även om entreprenören inte slutför arbetet, till exempel på grund av en konkurs. Skyddet för den som låter bygga ett småhus är också avhängigt hur lagen om byggfelsförsäkring är utformad. Jag vill därför nämna de nya reglerna om byggfelsförsäkring och färdigställandeskydd, som antog (prop. 2003/04:45 Stärkt konsumentskydd vid småhusbyggande, bet. 2003/04:LU25, skr. 2003/04:240). Enligt de nya reglerna krävs att det alltid finns en byggfelsförsäkring och ett färdigställandeskydd när ett småhus byggs, utom för vissa fritidshus. kontroll av försäkringsskyddet underlättas härigenom. Slutligen vill jag nämna att har i uppdrag att bland annat överväga om plan- och bygglagens system för tillsyn och kontroll allmänt sett är ändamålsenligt. Kommittén beräknas avsluta sitt arbete . Jag anser mot den skisserade bakgrunden att det finns ett gott konsumentskydd på området. Jag har dock för avsikt att noga följa hur reglerna tillämpas.
frs · GR121544 · 2004-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1544 om användning av insektsmedel vid skogsplantering har frågat mig om jag avser att göra något så att de människor som arbetar med att plantera skogsplantor får tillräcklig information om hanteringen av skyddsmedel mot insektsangrepp. Angrepp av snytbagge på nyplanterad skogsmark är ett stort problem för skogsbruket. Stora insatser görs för att utveckla långsiktigt hållbara metoder mot dessa angrepp. Generellt används små mängder bekämpningsmedel i skogsbruket, och användningen fortsätter minska. Hushållen står till exempel för betydligt större andel. För behandling av skogsplantor med syftet att avskräcka snytbaggar används bland annat två godkända kemiska preparat. De aktuella ämnena finns i flera andra produkter för användning av hushåll och vid livsmedelsproduktion, bland annat för bekämpning av myror och vid salladsodling. Preparaten kan vid felaktig hantering vara giftiga för människor och miljön. När det gäller kommersiell användning av medlen lämnar och tydliga anvisningar om hur de får användas. Jag förutsätter att arbetsgivarna följer de riktlinjer som finns.
frs · GR121556 · 2004-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1556 om ärendebalansen hos landets miljöåklagare har frågat mig vad jag avser att göra för att komma till rätta med ärendebalansen hos landets miljöåklagare. Jag anser att det är angeläget att polisens och miljöåklagarnas resurser används effektivt och att den brottsutredande verksamheten riktas in på att bekämpa allvarlig miljöbrottslighet. Genom det reformarbete som bedrivits på miljöbrottsområdet och de ekonomiska resurser som tillförts de brottsbekämpande myndigheterna i förening med en ökad kompetensutveckling hos brottsutredarna och ett närmare samarbete mellan tillsynsmyndigheterna och polis respektive åklagare har goda förutsättningar för en mer effektiv miljöbrottsbekämpning skapats. När det gäller miljöbrottsbekämpningen är det viktigt att hålla i minnet att den utvidgade och obligatoriska anmälningsplikten i miljölagstiftningen medförde att antalet anmälda brott mot miljön ökade kraftigt. För att skapa större möjligheter för åklagarna att kraftsamla mot den allvarligare miljöbrottsligheten infördes en åtalsprövningsregel som innebär att om miljösanktionsavgift utgår för en överträdelse så ska åtal väckas endast om det är påkallat från allmän synpunkt. Sedan 2003 års början har @ i linje med denna reform @ den totala ärendebalansen på miljöbrottssidan enligt Riksåklagaren minskat från ca 4000 ärenden till ca 2900 ärenden. De åtgärder som vidtagits har således lett till bättre verksamhetsresultat. Jag kommer även i fortsättningen att följa utvecklingen på området.
fr · GR111589 · 2004-09-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1589 av () till statsrådet om skydd av offer för människohandel Socialdemokratin har försökt utveckla en politik som ska skydda kvinnor som blivit lurade till och sedan utnyttjats i sexslavhandel. infördes den nya lagen mot människohandel, föll den första domen mot människohandel. infördes en ny bestämmelse i utlänningslagen som gör det möjligt för en förundersökningsledare att ansöka om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för utländska målsägande och vittnen, bland annat offer för människohandel, då det anses befogat med hänsyn till förundersökning eller förhandling i brottsmål. Ändringen innebär att utlänningar ges laglig möjlighet att stanna i för att bistå brottsutredande personal. Grundtanken i denna bestämmelsen är bra, men det räcker inte. Faktum är att de flesta kvinnor som kommit till för att prostitueras inte bara lever under hot för sitt eget liv, utan även har nära anhöriga i hemlandet som hotas. Där finns rekryteringsnätverket kvar, där går människohandlarna fria och inget hindrar dem att under maffialiknande omständigheter ta livet av kvinnan som vittnat mot människohandlarna i . Det är viktigt att man ger de kvinnor som ställer upp och vittnar mot smugglarligorna möjlighet att efter rättegången ansöka om permanent uppehållstillstånd och att man under asylprocessen beaktar de uppgifter som kommit fram under rättegången. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga vilka initiativ migrationsministern avser att vidta för att kvinnor, som kommit till som sexslavar och som riskerar sina liv om de återvänder till hemlandet, får stanna i .
fr · GR111590 · 2004-09-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1590 av () till jordbruksminister om smittoutbrott Det har uppdagats att dödsfall skett på ett par platser i på grund av legionärssjuka orsakad av butikernas vattenbesprutningsanläggningar över frukt och grönt. Svensk dagligvaruhandels vd rekommenderar nu butikerna att stänga dessa anläggningar. Han är dessutom kritisk till samt kommunerna som inte informerat branschen i ett tidigare skede. är en expertmyndighet och har enligt dess vd inget informationsansvar. Det åvilar och berörda kommuner. Det övergripande ansvaret vid spridande av smitta delas däremot av kommunerna och . Det råder en osäkerhet om vem som har ansvaret, där vd:n för uppger att det är väldigt komplicerat samt att de känner sig lätt förvirrade på myndigheten om vem som har ansvaret, enligt en intervju i . Det är givetvis oerhört allvarligt när ansvarsfördelningen mellan myndigheter inte är helt klar. Ingen myndighetsansvarig ska över huvud taget känna någon tveksamhet vad gäller detta. Denna oklarhet riskerar att allvarligt kunna drabba den enskilde medborgaren. Vad avser jordbruks- och konsumentministern att vidta för åtgärder för att myndighetsansvaret klargörs avseende risk för smittospridning?
fr · GR111591 · 2004-09-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1591 av () till statsrådet om välutbildade invandrare Det är ett känt faktum att välutbildade invandrares kompetens inte tas till vara i det svenska samhället. Enligt 2003 finns det i ca 30000 utrikesfödda akademiker, som bott i i 5@35 år, och som antingen inte har ett arbete eller som är att betrakta som felsysselsatta. Enligt rapporten framgår också att var tionde vuxenelev i har studerat på universitet. Majoriteten av dessa är personer födda utomlands. Detta är inget annat än ett enormt slöseri med kompetens. Det handlar också om en utbredd okunskap och misstro mot utländska utbildningar och yrkeserfarenheter. saknas ett enhetligt och reglerat system för validering och värdering av utbildning och erfarenheter. Jag vill med anledning av uppgifter fråga vilka konkreta åtgärder statsrådet tänker vidta för att komma till rätta med ovan beskrivna missförhållanden.
fr · GR111592 · 2004-09-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1592 av () till utrikesminister om EU:s vapenembargo mot väntas EU fatta beslut om huruvida unionens vapenembargo mot ska upphävas eller ej. Detta beslut kommer att få långtgående konsekvenser för . är en demokrati som ständigt lever med hotet från . Diktaturstaten är en militärmakt som kan komma att använda vapnen för att hota eller kanske till och med använda dem i en invasion. Kinesiska företrädare har uttryckligen sagt att en konflikt med inte går att utesluta om landets president fortsätter sin självständighetssträvan. Med anledning av detta är det naturligtvis orimligt att häva vapenembargot mot . Därför är det uppseendeväckande att den verkar positiv till att häva embargot. Avser utrikesministern att vidta några åtgärder för att EU:s vapenembargo mot inte ska hävas?
fr · GR111593 · 2004-09-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1593 av () till utrikesminister om situationen för HBT-personer i Det har kommit till min kännedom att situationen för HBT-personer i är allvarlig och jag är djupt oroad. Den senaste kränkningen av HBT-personers mänskliga rättigheter inträffade alldeles i där en konferens om HBT-rättigheter skulle ägt rum den 28@29 augusti, vilken stoppades av myndigheterna. Det är inte första gången som myndigheterna i stoppar liknande arrangemang. har deltagare i festivaler och möten misshandlats av polis och tungt beväpnad militär har använts för att tvinga ut mötesdeltagare på gatan. De vitryska myndigheternas förtryck av HBT-personer har fått till följd att spelrummet är fritt för nynazisistiska organisationer som öppet kräver att regeringen ska göra allt för att stoppa HBT-personer från att utöva sina mänskliga rättigheter. Läget är med andra ord akut och det är därför viktigt att den agerar kraftfullt mot den vitryska regimen och i andra internationella sammanhang till HBT-personernas försvar. Min fråga till utrikesminister är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta med anledning av ovanstående för att stärka HBT-personers mänskliga rättigheter i ?
fr · GR111594 · 2004-09-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1594 av () till jordbruksminister om kompensation till jordbruksföretag Genom att valt att fördela de frikopplade ersättningarna på all jordbruksareal drabbas ett stort antal växtodlings- och nötköttsproducenter av en radikal minskning av sina EU-ersättningar . Minskningen kan uppgå till upp till 30@40% eller mer vilket slår orimligt hårt. För till exempel specialiserade nötköttsproducenter, som är viktiga för den betesbaserade köttdjursuppfödningen, kan resultatet utöver ekonomiska svårigheter bli att produktionen läggs ned. Den nationella reserven är ett instrument för att under kompensera de drabbade för de ekonomiska påfrestningarna vilket också bör leda till att gjorda investeringar i mark och byggnader kan utnyttjas vidare. Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att fullt ut utnyttja den nationella reservens möjligheter till detta, och hur långt har arbetet i så fall kommit?
fr · GR111595 · 2004-09-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1595 av () till finansminister om särbehandling av lantbruksnäringen Den ständiga kampen för regeringen att inte överskrida budgettaket innebär att en näringsgren i samhället ständigt blir lidande. Lantbrukssektorn får , i likhet med andra år, vara den som får vänta på det stöd som den rätteligen ska erhålla . Detta budgettricksande framstår mer som en bokföringsmässig finess än ett verkligt värnande om en viktig näringsgren i samhället. Frågan är om agerandet är förenligt med en god ekonomisk hushållning i samhället. Stöden till det öppna och varierade odlingslandskapet med koppling till nötkreatur, stödet till de minst gynnade regionerna i landet och arealstödet om ska betalas ut först . Utifrån den enskilde näringsidkarens situation är detta ett förödande handlingssätt då lantbruksnäringen har de största utgifterna . Regeringens information om att utbetalningen av dessa stöd skjutits upp har dessutom varit bristfällig. Många näringsidkare ser därför framför sig en ekonomisk kris i företaget som vållats av statsmakten genom dess ständiga budgettricksande. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kompensera eller mildra de ekonomiska effekter som många näringsidkare inom lantbrukssektorn drabbas av genom statens förskjutning av utbetalandet av aviserade stöd?
fr · GR111596 · 2004-09-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1596 av () till statsrådet om narkotikaklassning av GBL och BD I framför allt och har missbruket av GHB och GBL samt BD ökat. Sahlgrenska i har tagit emot tio fler fall av överdos än . GHB är narkotikaklassat och kan därför bekämpas men efterföljarna GBL och BD är inte olagliga. Dessa medel återfinns bland annat som rengöring vid klotterssanering och i elektronisk industri. Enligt polisens kontakter med hoppas man att kunna lägga fram en proposition i vår som innebär en lagändring vilket gör det möjligt att narkotikaklassa GBL och BD. Enligt min mening är det ett alltför vagt och undfallande handlande. Situationen i framför allt är alarmerande. Det senaste fallet är en 16-årig flicka som dött av överdos. Det är särskilt alarmerande då frågan om GBL och BD ställdes /2000 (frågorna 1055, 1059, 1060) till socialminister . Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att skynda på processen så att GBL och BD kan narkotikaklassas?
fr · GR111597 · 2004-09-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:1597 av () till socialminister om lika rätt till rehabilitering oavsett bostadsort Av 25 försäkringskassor har 13 begärt mer pengar @ sammantaget uppskattas behovet till . () kan dock inte erbjuda så mycket pengar till rehabilitering, men fördelas till de kassor som ansökt om extra tillskott. Eftersom försäkringskassornas uppdrag är att samordna rehabilitering, och inte utföra, är de beroende av resurser för att kunna upphandla åtgärderna. Vad detta innebär för den enskilde individen kan det bara spekuleras i. Dels borde det, som följd av att pengarna sinar, bli färre sjukskrivna individer som ges rätt till en arbetslivsinriktad rehabilitering. Ur rättviseperspektiv kan frågan ställas hur försäkringskassorna avgör vem som är berättigad till åtgärder och inte. En annan viktig synpunkt är att rätten till att erhålla rehabilitering blir beroende av var någonstans i landet individerna bor. Eftersom vissa kassor har ansökt om ökade anslag innebär det att andra har resurser som beräknas räcka året ut. Ytterligare en synpunkt är kostnadseffekten av att dessa individer går förlängt sjukskrivna i avvaktan på rehabilitering i stället för att rehabiliteras åter i arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa att sjukskrivna som är i behov av rehabilitering ska få det oavsett var i landet de bor.
fr · GR111598 · 2004-09-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:1598 av () till justitieminister om nedläggningen av tingsrätt Det är det konkreta resultatet för del av årets budgetförhandlingar mellan regeringen och de så kallade samarbetspartierna och . Från mitt perspektiv är det olyckligt att ett beslut om nedläggning av tingsrätten i fattas i en budgetförhandling utan insyn för de människor som bor och verkar i . är en del i det tillväxtområde som Gnosjöregionen utgör och sett ur det perspektivet talar mycket för att en nedläggning av inte går att rättfärdiga ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Tingsrätten är också en viktig del av samhällsservicen och jag ställer mig mycket frågande till hur ett nedläggningsbeslut ska kunna stärka rättsväsendet, något som regeringen i högtidstalen ofta säger sig vilja göra. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att beslutet om nedläggning av tingsrätten i är riktigt sett ur ett medborgar- och samhällsekonomiskt perspektiv?
fr · GR111599 · 2004-09-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:1599 av () till justitieminister om övergivna bilar utmed motorvägarna kan vi som färdas på motorvägarna @ och för all del även på andra vägar @ konstatera att det utmed vägarna står övergivna bilar. Om dessa är så placerade att polisen inte bedömer att bilarna utgör en omedelbar trafikfara blir det sak att söka finna bilens ägare och i första hand förmå denne att ta hand om bilen. Detta tar och ofta får man ändå inte tag på någon ägare. Bilen kan vara stulen eller bara lämnad av någon som inte varit registrerad ägare. som bilen finns placerad utmed vägarna stannar andra trafikanter för att se vad som hänt. Förutom att det faktiskt är en trafikfara i sig när bilar står uppställda utmed en motorväg blir det snart också en fråga om miljöproblem när bensin och olja läcker ut från bilvraket. inträffade en dödsolycka på utanför som en följd av att en övergiven bil lämnats kvar i avvaktan på brevväxling med en tänkbar ägare. Trots att polisen bedömt att någon omedelbar trafikfara inte förelåg observerades inte den övergivna bilen av en annan trafikant, som körde rakt in i den. Tragiskt nog dog bilföraren. I synnerhet utmed motorvägarna borde ett bortforslande av en övergiven bil kunna ske omgående och innan utredning göres om varför bilen övergivits eller vem som är dess rätte ägare. Nuvarande lagstiftning räcker uppenbarligen inte till för att vidtaga sådana åtgärder. Är justitieministern beredd att vidtaga sådana ändringar i lagstiftningen att myndigheterna inte bara ges rätt att omhändertaga övergivna fordon utan även skyldighet att göra detta?
fr · GR111600 · 2004-09-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:1600 av () till finansminister om jordbruksföretagarnas EU-stöd har i sin jordbruksmotion pekat på vikten av långsiktiga spelregler för företagarna. Vi har också i vår motion krävt att utbetalningarna av EU-ersättningarna till de svenska jordbrukarna inte får senareläggas, vilket bondekåren fått uppleva . Det aviseras nu att regeringen återigen har för avsikt att flytta fram dessa ersättningar från årsslutet . Det innebär att 6 miljarder inte kommer att betalas ut till jordbruket förrän . Det är ett hårt slag för bönder som återigen får ta ett stort ansvar för att utgiftstaket ska kunna hållas. För den enskilde jordbruksföretagaren försämras likviditeten på ett allvarligt sätt. Vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att jordbruksföretagarna ska erhålla sina EU-utbetalningar ?