ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12321 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:321 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att riva barriärer för fortsatt utveckling av . Inledningsvis vill jag påpeka att regeringen verkar för att universitet och högskolor ska ha goda förutsättningar för att bedriva gränsöverskridande samarbete. Inom grundutbildningen har regeringen som mål att öka den internationella rörligheten. Ökad rörlighet och ökade kontakter med omvärlden förväntas bidra till utveckling av utbildningens kvalitet och främjande av kulturell förståelse. Internationellt rörliga studenter med goda språkkunskaper och vana att verka i internationella miljöer blir attraktiva på arbetsmarknaden. Det akademiska samarbetet inom är omfattande. slöts ett avtal mellan 14 lärosäten i , fyra på den svenska sidan och tio på den danska sidan, om ett ökat samarbete mellan lärosätena. är det samlande namnet på detta samarbete inom utbildning och forskning @ som också innefattar samarbete med näringsliv, myndigheter och andra organisationer i regionen. omfattar 140000 studenter och mer än 12000 forskare. Såväl inom ramen för det nordiska samarbetet som inom EU arbetar och övriga länder för att underlätta rörlighet och samarbete över gränserna. Regelverk anpassas och olika stimulansåtgärder initieras för att åstadkomma detta. Dock finns givetvis olikheter mellan de nationella regelverken. Beträffande de exempel som pekar på som barriärer för samarbete gäller följande. Den svenska så kallade högskolemomsen är ingen extra skatt på högskoletjänster, utan endast ett schablonmässigt påslag för moms på sådana varor och tjänster som lärosätena finansierar med icke statliga medel. Om inte högskolemomsen togs ut skulle staten subventionera projekt som finansieras av andra än staten. Högskolemomsen medför att den samlade kostnaden för projekt som finansieras av andra än staten blir rättvisande. Det är inte aktuellt att förändra systemet med så kallad högskolemoms. Tidpunkten för ansökningar och beslut om forskningsbidrag från olika forskningsfinansiärer, till exempel , beslutas av dessa myndigheter själva. Viktiga mål för den inom ramen för det internationella samarbetet är att undanröja hinder och stimulera olika former av samarbete över gränserna. Denna ambition ligger fast och kommer även fortsättningsvis att prägla arbete inom det europeiska och nordiska samarbetet.
frs · GS12322 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:322 om ombyggnad väg 51, förbifart Svärtinge har frågat mig om jag kommer att infria mitt löfte att förbifart Svärtinge kommer att påbörjas . Regeringen beslutade att en utbyggnad av mellan och ska ingå i den nationella väghållningsplanen för perioden 2004@2015. Motivet är att industrin i för sin framtida utveckling är beroende av förbättrade transportförutsättningar. För att kunna inrymma utbyggnaden har regeringen beslutat att 13 investeringsobjekt ska utgå ur den nationella väghållningsplanen och att ett objekt ska senareläggas. I utgår ett objekt på och ett objekt senareläggs. Investeringar på , som frågar om, planeras av Östsam i läns länsplan för regional transportinfrastruktur. Omläggning av , förbifart Svärtinge, berörs därför inte av regeringens beslut om ändrad nationell väghållningsplan.
frs · GS12323 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:323 om livsmedelsindustrins konkurrensförmåga har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stärka svensk livsmedelsindustris konkurrenskraft. Jag delar uppfattning att livsmedelsindustrin ska kunna konkurrera på utlandsmarknader på likvärdiga villkor. I en allt hårdare konkurrens på den svenska marknaden blir export till stora delar avgörande för tillväxt inom livsmedelsindustrin och även det svenska jordbruket. Av denna anledning har regeringen i budgetpropositionen föreslagit en förlängning av anslaget till exportfrämjande åtgärder för livsmedel. Utöver detta kommer jag tillsammans med näringsministern att genomföra de överläggningar med livsmedelsindustrin som utlovades i regeringsförklaringen . Hinder och möjligheter med svensk livsmedelsexport kommer att utgöra en naturlig del i dessa diskussioner. tar upp som exempel att industrin mött administrativa hinder för kycklingexport till . För att tillåta import kräver ibland myndigheterna i importlandet särskilda intyganden från den svenska myndigheten, detta kan bland annat inkludera inspektioner av de exporterande livsmedelsanläggningarna i . Sådana särskilda krav innebär en kostnad för tillsynsmyndigheten i . För särskilda inspektioner av dessa så kallade exportkontrollerade anläggningar får avgifter för inspektioner med mera tas ut. Detta innebär att merarbetet för tillsynsmyndigheten vid ledsagande av utländska inspektörers särskilda undersökningar och utredningar med mera kan förutsätta avgiftsfinansiering från branschen eller det exporterande företaget. har i skrivelse till klargjort att om en ny förfrågan inkommer från branschen om export av kycklingdelar till så kommer denna förfrågan att tillgodoses, men kan komma att förknippas med avgifter. Trots de hinder som vissa enskilda sektorer kan möta vid export finns det en exportpotential inom den svenska livsmedelssektorn som både leder till nya företag och tillväxt. ökade livsmedelsexporten medan den totala varuexporten endast ökade . Den positiva exportutvecklingen inom livsmedelssektorn håller således i sig och detta är något som regeringen uppmuntrar och gläds åt.
frs · GS12324 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:324 om rätten till abort på har frågat socialminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att kvinnor inom hela ska få rätt till legala och säkra aborter. Arbetet inom regeringen är så organiserat att det är jag som ska besvara frågan. Regeringen har tillsatt en utredning om utländska kvinnors rätt att få abort i (S 2003:10). Utredningen har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att utländska kvinnor, som inte är bosatta i och som inte är asylsökande, får rätt att göra abort i under förutsättning att de själva står för kostnaderna. Uppdraget inbegriper en rad komplexa frågeställningar där konsekvenser av olika slag behöver belysas. Utredningen ska bland annat redovisa vilka regler som gäller i andra länder samt mot vilken kulturell och religiös bakgrund dessa regler har kommit till. Uppdraget ska redovisas . Därefter kommer frågan i sedvanlig ordning att beredas i .
frs · GS12325 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:325 om jordbrukets produktionskostnader och 326 om de finska nationella stöden och konkurrensen inom jordbruksproduktionen har i sina två frågor till mig frågat dels vad jag avser att göra för att minska svenska lantbrukares produktionskostnader och minska extra pålagor så att svenska bönder får lika villkor som jordbrukarna i konkurrentländerna, dels vad jag avser att göra för att komma till rätta med sund företagsamhet för jordbruket såsom lika konkurrensvillkor. Regeringen arbetar för ett konkurrenskraftigt jordbruk som hävdar sig väl på en gemensam EU-marknad. För att skapa mer likvärdiga konkurrensvillkor för svenska jordbrukare inom EU har regeringen i budgetpropositionen för bland annat föreslagit att skatten på diesel för jordbrukets arbetsmaskiner sänks . Värdet av den föreslagna sänkningen beräknas till ca brutto och ca netto för @ ett värde som kommer att tillföras jordbruket, skogsbruket och vattenbruket. har även sammankallat en företagargrupp för att lyfta fram lantbruksföretagens utvecklingspotential. Genom gruppen skapas ett forum för löpande kontakt om aktuella frågor kring möjligheter och hinder för lantbruksföretagandet. Staten och samhället ställer dock vissa krav på hur produktionen bedrivs. Produktionen måste vara hållbar, ekonomisk, social och ekologisk, men även etisk. Dessa krav från samhällets sida medför i vissa fall extra kostnader, men fyller också de svenska livsmedlen med mervärden som uppskattas av konsumenter både i och utomlands. berör i sina frågor även det finska nationella stödet till jordbruket som betalas ut i enlighet med artikel 141 i anslutningsfördraget. Dessa stöd var något som den finska regeringen förhandlade sig till inför medlemskapet i EU. förhandlade fram andra undantag som vi ansåg viktiga, såsom till exempel våra salmonellagarantier och det nationella stödet till jordbruket i norra . De finska nationella stöden enligt artikel 141 i anslutningsfördraget infördes för att motverka tillfälliga störningar i samband med det finska medlemskapet i EU. Stöden trappas nu ned och avsikten är att dessa stöd ska upphöra helt. Det är i jordbrukarnas roll som företagare som utvecklingspotentialen för det svenska jordbruket ligger. Det är genom kompetensutveckling, ökad affärsmässighet och lyhördhet för marknadens efterfrågan som lantbruksföretagarna kan nå framgång. Jag tror att det svenska jordbrukets företagare även i fortsättningen antar denna utmaning och därigenom når framgång.
frs · GS12326 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:325 om jordbrukets produktionskostnader och 326 om de finska nationella stöden och konkurrensen inom jordbruksproduktionen har i sina två frågor till mig frågat dels vad jag avser att göra för att minska svenska lantbrukares produktionskostnader och minska extra pålagor så att svenska bönder får lika villkor som jordbrukarna i konkurrentländerna, dels vad jag avser att göra för att komma till rätta med sund företagsamhet för jordbruket såsom lika konkurrensvillkor. Regeringen arbetar för ett konkurrenskraftigt jordbruk som hävdar sig väl på en gemensam EU-marknad. För att skapa mer likvärdiga konkurrensvillkor för svenska jordbrukare inom EU har regeringen i budgetpropositionen för bland annat föreslagit att skatten på diesel för jordbrukets arbetsmaskiner sänks . Värdet av den föreslagna sänkningen beräknas till ca brutto och ca netto för @ ett värde som kommer att tillföras jordbruket, skogsbruket och vattenbruket. har även sammankallat en företagargrupp för att lyfta fram lantbruksföretagens utvecklingspotential. Genom gruppen skapas ett forum för löpande kontakt om aktuella frågor kring möjligheter och hinder för lantbruksföretagandet. Staten och samhället ställer dock vissa krav på hur produktionen bedrivs. Produktionen måste vara hållbar, ekonomisk, social och ekologisk, men även etisk. Dessa krav från samhällets sida medför i vissa fall extra kostnader, men fyller också de svenska livsmedlen med mervärden som uppskattas av konsumenter både i och utomlands. berör i sina frågor även det finska nationella stödet till jordbruket som betalas ut i enlighet med artikel 141 i anslutningsfördraget. Dessa stöd var något som den finska regeringen förhandlade sig till inför medlemskapet i EU. förhandlade fram andra undantag som vi ansåg viktiga, såsom till exempel våra salmonellagarantier och det nationella stödet till jordbruket i norra . De finska nationella stöden enligt artikel 141 i anslutningsfördraget infördes för att motverka tillfälliga störningar i samband med det finska medlemskapet i EU. Stöden trappas nu ned och avsikten är att dessa stöd ska upphöra helt. Det är i jordbrukarnas roll som företagare som utvecklingspotentialen för det svenska jordbruket ligger. Det är genom kompetensutveckling, ökad affärsmässighet och lyhördhet för marknadens efterfrågan som lantbruksföretagarna kan nå framgång. Jag tror att det svenska jordbrukets företagare även i fortsättningen antar denna utmaning och därigenom når framgång.
frs · GS12327 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:327 om antalet salmonellafall har frågat mig vad jag avser att göra för att minska antalet salmonellafall i . Dessutom berörs huruvida de svenska konsumenterna är beredda att betala för den kvalitet som svenska livsmedel håller. För det första vill jag klargöra att de uppgifter som förts fram i medierna om att antalet salmonellafall ökat i härrör från statistik över salmonellafall i , vilken redovisas årsvis. Totalantalet salmonellafall, 3794, visar på en sjunkande trend. Ökningen av inhemsk smitta är naturligtvis i sig inte bra, men det rör sig om en förändring inom den normala variationen. Antalet fall smittade i var strax över 800, de rapporterade inhemska fallen brukar ligga mellan 400 och 900 fall . har kartlagt smittkällorna. Kött infört från annan medlemsstat är en smittkälla och därför vill jag understryka den vikt jag lägger vid att salmonellagarantier respekteras och det intensiva arbete lägger ned på att säkerställa ett fullgott skydd mot salmonella i köttberedningar. Vid inträdet i EU erhöll de så kallade salmonellagarantierna, som ger oss rätt att kräva att kött @ färskt, kylt och fryst från nöt, svin och fjäderfä @ som kommer från andra medlemsstater ska vara provtaget för salmonella. Ett intyg att köttet är smittfritt ska medfölja sändningen. Syftet med garantierna är att ska kunna bevara sin unika salmonellastatus och också framgent kunna skydda konsumenterna mot salmonella. Regeringen har uppdragit åt att intensifiera salmonellakontrollen vid införsel av köttberedningar och förklarat sig beredd att stoppa partier om kontrollerna visar att salmonella förekommer. använder alla möjligheter EG-lagstiftningen ger att agera. Vi anmäler de anläggningar som sänder salmonellasmittat kycklingkött eller -beredningar till livsmedelsmyndigheten i avsändande land och skickar en så kallad snabbvarning via EU:s varningssystem, vilket används för att informera alla medlemsstater om att kontaminerade livsmedel finns i omlopp på marknaden. Ansvarskännande livsmedelsimportörer kan också själva ställa krav på salmonellafrihet när de köper köttberedningar från ett annat EU-land, eller själva låta utföra ett salmonellatest. För det andra vill jag betona att svenska konsumenter är intresserade av hur maten har producerats och var den kommer ifrån, faktorer som givetvis påverkar prisbilden. Detta intresse har visats i ett antal konsumentundersökningar. Många säger sig också vara villiga att betala mer för produkter som motsvarar förväntningarna på till exempel ett gott djurskydd. För att konsumenten ska kunna göra sådana val måste det synas skillnad på produkterna, man måste tydligt kunna se varför exempelvis den ena köttbiten är dyrare än den andra. Den informationen är svår för konsumenterna att få . Här har såväl branschen som handeln ett ansvar för att kommunicera vad olika produkter står för till konsumenterna så att dessa kan göra medvetna val.
frs · GS12330 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:330 om moms på böcker i mp3-format har frågat mig jag avser att agera för att få en enhetlig låg momssats på alla böcker oavsett medium. tar i sin fråga upp att böcker till en låg kostnad kan laddas ned från nätet i mp3-format. Boken kan sedan avlyssnas i en portabel mp3-spelare. På detta sätt menar att böcker kan nå nya grupper, exempelvis yngre läsare, dyslektiker och synskadade. Nedladdning av filer i olika format utgör exempel på så kallade digitaliserade eller virtuella produkter @ elektroniskt levererad information. Enligt gällande regler i EG:s sjätte momsdirektiv ska respektive lands normalskattesats tillämpas på sådan elektroniskt levererad information. Eftersom den svenska mervärdesskattelagen måste överensstämma med de gemensamma reglerna i EG:s sjätte momsdirektiv saknas således möjlighet att införa reducerad skattesats på nedladdning av böcker i mp3-format. Om de svenska reglerna ska förändras krävs därför att motsvarande regler på EG-nivå först ändras. Det exempel som tas upp i frågan visar dock på de gränsdragningsproblem och likabehandlingsfrågor som kan uppkomma i ett system med differentierade skattesatser. Detta har också uppmärksammats av som i ett tillkännagivande bett regeringen se över tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna (rskr.2001/02:199). Regeringen tillsatte med anledning av tillkännagivandet den så kallade (Fi2002:11). Av direktiven till utredningen framgår bland annat att en översyn ska göras av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna. Utredningen ska kartlägga nuvarande avgränsningsproblem samt analysera skattesatsernas struktur utifrån olika aspekter. Vidare ska möjliga alternativ till skattesatsstrukturer och dess effekter beskrivas. För- och nackdelar med de olika alternativen ska belysas och en lämplighetsavvägning göras. De förslag som lämnas ska syfta till att begränsa avgränsningsproblemen och till att åstadkomma en ändamålsenlig skattesatsstruktur. Utredningen ska enligt antagna tilläggsdirektiv (dir.2004:154) lämna ett delbetänkande . Det kan i detta sammanhang noteras att om det vid utredningens analys av skattesatsernas struktur framkommer att nuvarande EG-regler om skattesatser skulle kunna vara utformade på ett bättre sätt ska utredningen redovisa dessa slutsatser. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av den ställda frågan.
frs · GS12331 · 2004-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:331 om blockaden av har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta i EU för att förmå att bidra till en lösning av Nagorno-Karabachfrågan bland annat genom att häva blockaden mot . , , bedriver genom den så kallade Minsk-gruppen, där även ingår, ett uthålligt arbete för en fredlig lösning på konflikten i Nagarno-Karabach. Vissa hoppingivande tecken på en sådan har kunnat skönjas . I konflikten har tagit parti, mot . stängning av sin gräns mot har bidragit till en ekonomisk isolering av landet. Alternativa transportvägar genom och är omständliga och kostnadskrävande. förnekar att det handlar om en blockad och internationella uppmaningar att öppna gränsen har inte hörsammats. Relationen mellan de bägge länderna har bland annat också försvårats av vad man från turkisk sida har uppfattat som armeniska territoriella anspråk på . har det dock funnits små tecken på ett närmande mellan och . Kontakter på folklig nivå har uppmuntrats och det finns till exempel nu charterflyg mellan de bägge länderna. Ett visst samarbete finns inom ramen för Svarta havsstaternas ekonomiska samarbetsforum, BSEC. Jag välkomnar allt detta. pekar på behovet av förbättrade relationer med , bland annat genom upprättande av diplomatiska förbindelser och öppnande av gränsen. Det är också viktigt att bidrar till en avspänning mellan och i dispyten om . Kommissionens samlade bedömning är att genom ett turkiskt medlemskap skulle EU:s stabiliserande roll i södra ytterligare stärkas. delar denna bedömning. Jag är övertygad om att stöd för EU-process och våra ansträngningar att nu konkret föra närmare EU kommer att ytterligare förbättra förutsättningarna för ett fortsatt närmande mellan och . Ett öppnande av gränsen är i förlängningen en naturlig del av detta.
frs · GS12332 · 2004-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:332 om forskning om folkmordet i det 1915 har frågat mig vilka aktiva åtgärder jag avser att vidta, i och utanför EU, för att inför eventuella medlemsförhandlingar ska underlätta oberoende internationell forskning och öppna sina arkiv så att omvärlden ska få klarhet kring folkmordet på armenier, kaldéer, assyrier, syrianer och greker 1915. De tragiska händelserna 1915 förgiftar ännu relationerna mellan och, i synnerhet, . Det vore ytterst värdefullt om en mer gemensam syn på dessa händelser kunde komma till stånd. Den turkiska regeringen har, liksom alla regeringar, ett ansvar att uppmuntra och underlätta historisk forskning och ge friast möjlig tillgång till historiska arkiv. För att kunna komma fram till en gemensam syn fordras total öppenhet och samarbete inom historievetenskap och i den offentliga diskussionen. Frågan om att öppna arkiv är inte en del av EU:s så kallade politiska Köpenhamnskriterier och därmed inte heller ett villkor för för att få inleda förhandlingar om EU-medlemskap. Det är min övertygelse att genom att föra närmare EU stöder vi också förutsättningarna för en positiv utveckling i frågan. Vissa tecken på en sådan har funnits . konstaterar också i sin rapportering om att utsikterna om ett EU-medlemskap bör leda till förbättrade relationer med och en försoning om händelserna 1915. Jag välkomnar därför de tecken som funnits på ett försiktigt närmande mellan de bägge länderna.
frs · GS12333 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:333 om tågtrafik längs Norra stambanan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga en kollektivtrafik av hög standard längs Norra stambanan om beslutar att flytta sin trafik till Ostkustbanan. När det gäller Jämtlandstrafiken har jag fått besked av Rikstrafiken att den analyseras av SJ tillsammans med andra trafikupplägg. Innan denna analys är klar är det inte möjligt att värdera konsekvenserna av ett eventuellt beslut av SJ. Jag har, som känner till, ingen möjlighet att påverka SJ:s beslut i en fråga som rör uppläggningen av bolagets kommersiella trafik. Jag delar emellertid uppfattningen att vi behöver en kollektivtrafik av hög standard runtom i landet för att uppfylla regional- och transportpolitiska mål. När vi vet mer om vad SJ avser att besluta får Rikstrafiken och de berörda trafikhuvudmännen undersöka vad som kan göras för att vi ska kunna upprätthålla en persontrafikförsörjning som lever upp till angelägna behov. Det kan göras genom en samlad bedömning av vilket trafikslag som anses vara mest effektivt utifrån de förutsättningar som finns i den aktuella situationen.
frs · GS12334 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:334 om det rättsliga samarbetet inom EU Som själv är medveten om får jag inte gå in på det enskilda fallet. Jag vill också påpeka att den europeiska arresteringsordern röstades igenom i av en överväldigande majoritet, inklusive . Det rättsliga samarbetet inom EU är en förutsättning för att kunna förebygga, utreda och lagföra allvarlig brottslighet. Det behövs effektiva samarbetsformer liksom en viss tillnärmning av lagstiftningen inom unionen för att bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten. har en lång tradition av straffrättsligt samarbete med såväl gamla som nyblivna EU-länder. Erfarenheterna av samarbetet är goda. Samarbetet inom EU har utökats och fördjupats bland annat genom införandet av den europeiska arresteringsordern. Arresteringsordern innebär emellertid inte någon avgörande ändring i förhållande till det tidigare utlämningssamarbetet. Även tidigare kunde en svensk medborgare utlämnas inom EU. Arresteringsordern medför dock att förfarandet väsentligen har förenklats. En svensk medborgare som enligt arresteringsordern överlämnats till ett annat EU-land har, som huvudregel, rätt att få verkställa det utländska straffet i . I den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som har tillträtts av alla EU-länder, finns de grundläggande krav som kan ställas på en rättvis rättegång. Således är alla EU-länder förpliktigade att uppfylla krav på att grundläggande rättssäkerhetskrav tillgodoses vid alla rättegångar. Om ett EU-land inte skulle leva upp till de krav på rättssäkerhet som rambeslutet om en europeisk arresteringsorder kräver kan systemet sättas ur kraft i förhållande till det landet. I den nya lagen om överlämnade från enligt en europeisk arresteringsorder finns en särskild bestämmelse som förbjuder överlämnande om detta skulle strida mot . När en svensk medborgare frihetsberövas i ett annat land följer svensk utlandsmyndighet på plats ärendet genom kontakter med den frihetsberövade, hans försvarsadvokat samt relevanta myndigheter. I utlandsmyndighetens bevakning ingår även att hålla sig underrättad om att det rättsliga förfarandet följer de lagar och regler som gäller i verksamhetslandet.