ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12885 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:885 om påföljd för brott har frågat mig om jag avser att göra en översyn av det regelverk som ger utrymme för brottslingar att slippa påföljd för sina brott. Frågan är ställd mot bakgrund av att en åklagare beslutat att inte väcka åtal för bedrägligt beteende i ett fall där gärningsmannen inte gjort rätt för sig vid ett restaurangbesök. Låt mig inleda med att säga att jag givetvis delar uppfattning att brott ska beivras. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. I detta ligger att begångna brott ska utredas och lagföras. I svensk rätt gäller en absolut åtalsplikt, som innebär att åklagare skall väcka åtal för brott som hör under allmänt åtal. Från denna regel finns det dock undantag. Ett exempel på sådant undantag är regler om särskild åtalsprövning. Dessa kan innebära att åklagare får väcka åtal för vissa brott endast om det är påkallat från allmän synpunkt. Det rör sig i regel om gärningar av mindre allvarlig beskaffenhet där intresset av lagföring gör sig mindre starkt gällande. Åklagaren måste givetvis göra en bedömning i varje enskilt fall om åtal kan anses påkallat från allmän synpunkt. En omständighet som kan tillmätas betydelse är värdet på det som gärningsmannen tillskansat sig. Andra är om gärningsmannen vilselett målsäganden eller om ett visst förfarande satts i system. I sammanhanget är det också viktigt att understryka att den som drabbas av att någon låter bli att betala för ett restaurangbesök eller en taxifärd på civilrättslig väg kan väcka talan om ersättning på samma sätt som i andra situationer där någon avtalar om att köpa en tjänst av någon annan. Näringsidkarens anspråk på betalning kan alltså tillgodoses även om gärningsmannens agerande inte föranleder någon straffrättslig påföljd. Jag vill också framhålla att det är viktigt att det finns riktlinjer för tillämpningen av bestämmelserna om särskild åtalsprövning. Riksåklagaren har det övergripande ansvaret för åklagarorganisationen och ska verka för enhetlighet vid rättstillämpningen. Jag vet att Riksåklagaren nu har tagit initiativ till att vid ett seminarium om mängdbrottslighet ta upp tillämpningen av reglerna om särskild åtalsprövning till diskussion. Riksåklagaren kommer också att genomföra en särskild granskning av rättstillämpningen på detta område. Jag kommer att följa utvecklingen och överväga om det finns behov av att vidta några åtgärder.
frs · GR12886 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:886 om sammanläggning av den allmänna och den särskilda beredskapspolisen och 887 bristen på poliser har frågat mig vad jag avser att göra för att få en effektivare och mer välutbildad beredskapspolis. Han har också frågat mig om jag avser att verka för en sänkning av kraven för när beredskapspoliser får kallas in och på så sätt göra det möjligt för att, vid behov, själv kalla in beredskapspoliser som ingått avtal. () lämnade in en framställan till om att kunna sätta in särskilda beredskapspoliser med avtal (och som alltså får tjänstgöra i fred) vid mindre omfattande händelser än vad som är möjligt enligt dagens bestämmelser. I framställan ingick också att flytta rätten att fatta beslut om insats av beredskapspolisen från regeringen till RPS. Därutöver har RPS i en tidigare skrivelse till regeringen framställt om en sammanslagning av den allmänna och den särskilda beredskapspolisen till en gemensam organisation. Flera utredningar har tittat närmare på frågan om hur beredskapspolisen ska användas. (SOU 2002:122), som utredde händelserna efter , har till exempel uttalat att det inte finns skäl att utvidga möjligheterna att använda beredskapspolisen i fredstid. senast var det den så kallade 11-septemberutredningen (SOU 2003:32) som tog upp beredskapspolisens roll. Utredningen lämnade dock inget förslag i den delen. Uppfattningarna om lämpligheten i att i högre utsträckning använda beredskapspolisen går alltså isär. arbetar nu med de förslag som RPS har lämnat till regeringen och jag kan därför inte säga vilka förändringar som kan bli aktuella.
frs · GR12887 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:886 om sammanläggning av den allmänna och den särskilda beredskapspolisen och 887 bristen på poliser har frågat mig vad jag avser att göra för att få en effektivare och mer välutbildad beredskapspolis. Han har också frågat mig om jag avser att verka för en sänkning av kraven för när beredskapspoliser får kallas in och på så sätt göra det möjligt för att, vid behov, själv kalla in beredskapspoliser som ingått avtal. () lämnade in en framställan till om att kunna sätta in särskilda beredskapspoliser med avtal (och som alltså får tjänstgöra i fred) vid mindre omfattande händelser än vad som är möjligt enligt dagens bestämmelser. I framställan ingick också att flytta rätten att fatta beslut om insats av beredskapspolisen från regeringen till RPS. Därutöver har RPS i en tidigare skrivelse till regeringen framställt om en sammanslagning av den allmänna och den särskilda beredskapspolisen till en gemensam organisation. Flera utredningar har tittat närmare på frågan om hur beredskapspolisen ska användas. (SOU 2002:122), som utredde händelserna efter , har till exempel uttalat att det inte finns skäl att utvidga möjligheterna att använda beredskapspolisen i fredstid. senast var det den så kallade 11-septemberutredningen (SOU 2003:32) som tog upp beredskapspolisens roll. Utredningen lämnade dock inget förslag i den delen. Uppfattningarna om lämpligheten i att i högre utsträckning använda beredskapspolisen går alltså isär. arbetar nu med de förslag som RPS har lämnat till regeringen och jag kan därför inte säga vilka förändringar som kan bli aktuella.
frs · GR12888 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:888 om kärnenergi och fossila bränslen har frågat miljöministern vilka åtgärder hon kommer att vidta för att förhindra att kärnenergi ersätts med fossila bränslen av låg kvalitet och med hög miljöbelastning som följd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag vill börja med att påminna om att en dialog pågår med kraftindustrin, i enlighet med trepartiöverenskommelse om energipolitiken. Generaldirektör har förordnats som förhandlare med uppgift att förbereda en överenskommelse med industrin om den fortsatta omställningen av energisystemet. Överenskommelsen bör skapa gynnsamma förutsättningar för en företagsekonomiskt försvarbar fortsatt drift och successiv stängning av kärnkraften, som annan miljövänlig elproduktion tas i drift och elförsörjningen tryggas. ska lämna en särskild redovisning avseende Barsebäck2 . Jag kan försäkra om att miljökonsekvenserna liksom kommer att väga tungt i framtida överväganden som rör omställningen av energisystemet. har länge varit ett föregångsland när det gäller användning av styrmedel för att minska energisystemets miljöpåverkan och en utveckling sker fortlöpande av såväl de ekonomiska som de administrativa styrmedlen. Beträffande , som berör i sin fråga, måste givetvis driften av verket ske inom ramen för gällande miljötillstånd och jag har ingen anledning att föregripa ett eventuellt nytt prövningsförfarande.
frs · GR12889 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:889 om hjärt- och kärlsjukdomar och alkoholkonsumtion har frågat om jag avser att verka för att också ska omfatta alkoholvanornas betydelse för uppkomsten av sjukdomar i hjärta och kranskärl. Det irländska ordförandeskapet har tagit ett initiativ att prioritera arbetet för att begränsa förekomst av hjärt- och kärlsjukdomar inom EU. Inom ramen för det arbetet har en expertkonferens genomförts. I slutsatserna från mötet hänvisas till de slutsatser som antogs under det svenska ordförandeskapet i ministerrådet om en gemensam alkoholstrategi för att minska alkoholrelaterad ohälsa. I detta dokument erkänns hög alkoholkonsumtion hos befolkningen som en viktig bakgrundsfaktor till uppkomsten av hjärt- och kärlsjukdom. Frågan kommer också att behandlas av hälsoministrarna vid rådsmötet . I förberedelserna inför det mötet verkar för att alkoholens negativa effekter på hjärta och kärl beaktas.
frs · GR12890 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:890 om en samlad fiskeriförvaltning för har frågat mig vad jag avser vidta för att få till stånd en gemensam fiskeriförvaltning för . Jag delar uppfattning att för bestånd som förvaltas gemensamt med andra parter är internationella överenskommelser förutsättning för att åstadkomma en samsyn om förvaltningen av bestånden. I anledning härav har redan tidigare kontakter tagits med företrädare för det danska livsmedelsministeriet, vilket även hanterar fiskerifrågor. Tanken har varit att med bilda en gemensam, bilateral arbetsgrupp med uppdrag att inom ramen för gällande överenskommelser inventera och föreslå gemensamma beståndsbevarande åtgärder och andra kompletterande bestämmelser. Samarbetet kan gälla att träffa överenskommelser rörande tekniska regleringar, åstadkomma gemensamt skydd av känsliga lek- eller uppväxtområden, fiskemetoder med mera. Vidare ska också behovet av samarbete beträffande regleringar i andra avseenden, till exempel i fråga om artselektion i redskap, undersökas. Företrädarna för det danska ministeriet har ställt sig positiva till det svenska förslaget. Planering av ytterligare möten pågår.
frs · GR12891 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:891 om Stockholmsberedningen har frågat mig om jag är beredd att överväga att låta Stockholmsberedningen fortsätta arbeta. Stockholmsberedningen avslutade sitt arbete och har lämnat en slutrapport. Länen och kommunerna i har gått samman i en särskild skrivelse till mig om att de ser ett stort behov även fortsättningsvis av en kommitté tillsatt av regeringen. Uppdraget ska då vara tydligare inriktat mot tillväxtpolitik för regionen som även omfattar andra politikområden än transportpolitik, till exempel forsknings- och bostadspolitik. Företrädare för näringslivet och de fackliga organisationerna i regionen har påtalat ett behov av att Stockholmsberedningen får sitt uppdrag förlängt med fortsatt fokusering på infrastrukturområdet. Jag konstaterar att det finns olika uppfattningar om vad en eventuell Stockholmsberedning skulle ha för uppdrag. pågår därför beredning av dessa förslag inom .
frs · GR12892 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:892 om punktskatt på bränsle har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att miljöanpassa lagstiftningen för förpackningar av bränsle. För att minska mängden förpackningar vill att den skattebefrielse som gäller för bränslen i enlitersförpackningar ska utvidgas till femlitersförpackningar. I princip ska alla skattepliktiga bränslen beskattas oavsett om de säljs i lös vikt eller i förpackningar. Det undantag som har gjorts för enlitersförpackningar har tillkommit för att underlätta den praktiska hanteringen vid beskattningen. Det finns ett antal produkter som tillhandahålls i småförpackningar som rymmer högst en liter och som kan användas både som lösningsmedel och som bränsle. För att inte behöva ta ställning till om dessa produkter ska beskattas eller inte har de undantagits från skatt. Det har inte heller ansetts föreligga någon större risk för kringgåenden, till exempel att dieselolja börjar säljas i enlitersförpackningar för att undgå skatt, med tanke på prissättningen av dessa småförpackningar. Den risken får anses vara större om också femlitersförpackningar skulle skattebefrias. Det som ligger närmast till hands är i stället att slopa skattefriheten för enlitersförpackningar. Jag anser emellertid att de praktiska hänsyn som tagits talar för att behålla nuvarande ordning. Det kan också finnas brandsäkerhetsskäl som talar för att minska volymen brandfarliga vätskor som lagras i bostäder, garage och i andra lokaler. Jag är således inte beredd att nu vidta några åtgärder för att ändra nuvarande ordning.
frs · GR12894 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:894 om grannlands-TV har frågat mig vad jag avser att ta för initiativ för att påskynda arbetet med grannlands-TV och ömsesidig text-TV-utsändning. Som påpekar finns det en rad hinder för att alla nordiska medborgare ska få fullständig tillgång till grannländernas public service-kanaler. Den pågående digitaliseringen av distributionen av TV-kanaler påverkar också dessa möjligheter. Det är mycket viktigt att vi från alla de nordiska länderna arbetar för att möjligheterna till grannlands-TV inte försämras i samband med teknikskiftet. Tillgången till grannländernas TV-kanaler är en viktig fråga inom det nordiska samarbetet. mottog utredaren betänkande med titeln inte nordisk TV i nordbornas TV-apparater?. Det är inte i första hand tekniken som hindrar en ökad tillgång till grannländernas TV-kanaler, utan det handlar snarare om efterfrågan och om att ekonomiskt och avtalsmässigt kunna lösa svåra upphovsrättsfrågor. Norrback presenterar i sitt betänkande flera olika förslag för att skapa ökad tillgång i alla nordiska länder. Betänkandet är nu föremål för beredning både i Nordiska ministerrådets sekretariat och inom de enskilda ländernas regeringskanslier. Jag kommer i det arbetet att agera aktivt för att stödja konstruktiva och bra förslag.
frs · GR12895 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:895 om omprövning av vattendomar har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att underlätta omprövning av gamla otidsenliga vattendomar. Att återskapa hållbara älvsystem med variationsrika natur- och kulturmiljöer med fortsatt hög kraftproduktion är en viktig fråga i miljöarbetet. För miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag gäller som delmål att åtgärdsprogram ska tas fram för restaurering av skyddsvärda vattendrag eller sådana vattendrag som efter åtgärder har förutsättningar att bli skyddsvärda (prop. 2000/01:130 Svenska miljömål @ delmål och åtgärdsstrategier, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). För att restaureringar ska kunna genomföras kan det vara nödvändigt att ompröva vattendomar rörande utbyggda älvar och vattendrag. De gällande reglerna om omprövning av vattendomar finns i 24kap. Där framgår att tillstånd och villkor för vattenverksamhet kan omprövas under en rad förutsättningar, bland annat om det genom verksamheten uppkommit en olägenhet av någon betydelse som inte förutsågs när verksamheten tilläts. En ansökan om sådan omprövning får göras hos miljödomstol av , Kammarkollegiet och berörd länsstyrelse. , som har i uppdrag att utvärdera tillämpningen av och lämna förslag till nödvändiga reformer, har i flera av sina överlämnade delbetänkanden, ur olika aspekter, övervägt behovet av att ändra de nuvarande reglerna om prövning av vattenverksamhet. Kommittén kommer att behandla frågan vidare i samband med att prövningsordningen i stort för bland annat vattenverksamhet ses över. Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser i fråga om behovet av att ändra regelverket om omprövning av vattendomar. Jag vill också nämna att regeringen föreskrivit i regleringsbrevet till att verket i samverkan med berörda myndigheter ska utreda möjligheter och konsekvenser av en förändrad inriktning på kompensationsåtgärder avseende fiske i nuvarande och kommande vattendomar. Uppdraget ska redovisas . kommer regeringen att lägga fram en proposition med en fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen. Frågan om målen eller styrmedlen behöver korrigeras kommer att tas upp där.
frs · GR12896 · 2004-03-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:896 om uttagningen av kvotflyktingar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att uttagningen av kvotflyktingar ska inriktas på kvinnor som riskerar så kallade hedersrelaterade mord. Kvinnor som riskerar att utsättas för så kallat hedersrelaterat våld och som inte kan erhålla skydd av sitt hemlands myndigheter befinner sig givetvis i en utsatt situation. I de fall UNHCR bedömer att en kvinna är i behov av vidarebosättning och i förekommande fall vidarebosättning till , får en förfrågan om överföring hit. Det är sedan verket som beslutar om uppehållstillstånd i det enskilda fallet. har anvisat medel motsvarande kostnaderna för överföring och mottagande av 1840 personer i behov av vidarebosättning. Förutom faktisk överföring av flyktingar med flera för vidarebosättning i har anslagsmedlen kunnat användas med viss flexibilitet för andra åtgärder, huvudsakligen i syfte att personer ska kunna stanna kvar i sina hemländer eller i dess närområden som ett alternativ till överföring. ansvarar för genomförandet av vidarebosättning till , huvudsakligen i samverkan med UNHCR och IOM. Regeringen beslutade att öka antalet kvotflyktingar som ska överföras. får för disponera medel motsvarande faktisk överföring av 1700 skyddsbehövande personer för vidarebosättning i . Resterande medel, som motsvarar 140 platser, står till regeringens disposition om ytterligare behov av vidarebosättning skulle uppkomma respektive alternativt användande av medlen om sådant behov skulle uppstå. Jag följer utvecklingen av denna fråga och eventuella behov av mer tydliga kriterier för uttagningen i regleringsbrev.
frs · GR12897 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:897 om situationen för hmongfolket i har frågat mig vad jag avser att göra för att klargöra den svenska ståndpunkten om hmongfolkets situation i för den svenska allmänheten och för den laotiska regeringen. tar sin utgångspunkt i på , där bland annat fotografier från ställdes ut. menar att utställningen ges "något av officiell status" genom en länk från regeringens webbsida. Detta stämmer naturligtvis inte. Konferensen : Att förebygga folkmord hölls . I anslutning till konferensen arrangerades ett brett kulturprogram, bland annat den av nämnda utställningen. Innehållet i utställningen beslutades inte av regeringen utan var en uppgift för . Detta förhållande klargjordes för den laotiska regeringen av representant i vid ett möte på det laotiska utrikesministeriet . Vid mötet uttrycktes också svensk oro för situationen för hmongerna i Xaisombounområdet. I det sammanhanget framfördes synpunkten att oberoende inspektioner i det aktuella området i borde tillåtas. Närmare information om hmongfolkets situation i finns i om de mänskliga rättigheterna i , som är publicerad på regeringens officiella webbplats om mänskliga rättigheter.
frs · GR12898 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:898 om rättegången mot HRFT har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att påverka den turkiska regeringen att som ett led i reformarbetet tillåta MR-organisationer att verka i landet. Vi gör bedömningen att den turkiska regeringen gör stora ansträngningar för att genomföra reformer vad gäller demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. finns det ännu brister varför vi från EU:s och sida fortsätter att ställa krav på . Trots att reformer antagits i syfte att stärka föreningsfriheten kvarstår det ännu begränsningar i denna frihet. Åtal och stämningar mot företrädare för enskilda organisationer som arbetar för de mänskliga rättigheterna förekommer fortfarande. Detta är ytterst allvarligt och något och EU tar upp i dialogen med i syfte att få till stånd en ändring. Ytterligare ansträngningar måste göras för att underlätta för organisationer att bedriva sin verksamhet i . Det är till exempel inte acceptabelt att det ska krävas tillstånd för enskilda organisationer att ha kontakt med internationella organisationer eller att de hindras från att samla in bidrag till sin verksamhet. Rättegången mot företrädare för organisationen har, som jag beskrivit i ett tidigare riksdagssvar, noggrant följts av och EU. Jag har noterat att den myndighet som initierade processen uteblev från rättegångsförhandlingen . Detta tyder på att fallet kommer att läggas ned, vilket skulle vara mycket tillfredsställande. Den fortsatta reformprocessen, både vad gäller lagstiftning och hur reformerna efterlevs, är central för det ställningstagande EU ska göra om att eventuellt inleda förhandlingar om medlemskap med .
frs · GR12899 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:899 om brott mot mänskliga rättigheter i har frågat mig vilka åtgärder jag i internationella sammanhang avser att vidta för att sätta tryck på regimen i så att alla turkmener får åtnjuta de mänskliga rättigheter som tillskrivs alla människor i världen. Läget vad gäller mänskliga rättigheter i är onekligen oroväckande. Landet är en enpartistat och presidentens makt är näst intill total. Såväl parlament som regering saknar egentligt inflytande och stöder rutinmässigt presidentens dekret. Yttrandefriheten är kraftigt beskuren och press och massmedier kontrolleras av regimen. EU har upprepade gånger gjort uttalanden, inklusive uppvaktningar hos de turkmenska myndigheterna, om den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna i . Inom FN lade EU under generalförsamlingens möte i fram en resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. Även lägger , tillsammans med övriga EU-länder och , fram en resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i . Resolutionen fördömer förtrycket av politiska oliktänkande genom begränsningar av yttrandefriheten samt förekomsten av godtyckliga frihetsberövanden, tortyr och andra svåra kränkningar av de mänskliga rättigheterna. var bland de tio stater som aktiverade så kallade Moskvamekanism för att granska förhållandena för demokrati och de mänskliga rättigheterna i . Moskvamekanismen är ett instrument som ger möjlighet att sända en rapportörer till en deltagande stat, om det bedöms föreligga ett särskilt allvarligt hot mot uppfyllande av de åtaganden som landet gjort inom vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Den rapportör som fick uppdraget överlämnade sin rapport till , utan att ha fått tillstånd av regimen att besöka landet. EU påtalade i permanenta råd det oacceptabla i att rapportören inte givits möjlighet att besöka landet. EU riktar inom ramen för regelbundet uppmärksamhet och kritik mot de demokratiska missförhållandena och den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna i . kommer att uppmana att delta i höstens implementeringsmöte kring frågor gällande åtaganden om mänskliga rättigheter. har valt att, som enda deltagande stat, inte närvara vid som äger rum i . Även högkommissarie för nationella minoriteter (HCNM), den svenske ambassadören , är starkt engagerad i situationen för de uzbekiska och ryska minoritetsgrupperna i och besökte landet. har bidragit till hans verksamhet genom att ställa två medarbetare till HCNM:s förfogande. Parlamentsval ska hållas i . Om förutsättningarna möjliggör för att sända övervakare och observatörer till valet, avser att medverka med sådana. Vi kommer från svensk sida att fortsatt följa utvecklingen i och internationellt verka för att respekten för de mänskliga rättigheterna upprätthålls i landet.
frs · GR12900 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:900 om blockad och utvecklingen av demokrati på har frågat mig vad jag avser att göra för att understödja kampen för demokratiska fri- och rättigheter såsom tanke-, yttrande-, organisationsfrihet med mera på . Jag vill börja med att påpeka att stöd för ett demokratiskt och pluralistiskt är starkt och allmänt känt. I detta ingår arbetet för att stärka de mänskliga rättigheterna som en naturlig del. har också EU:s medlemsstater en gemensam ståndpunkt om som innebär fortsatta krav på respekt för mänskliga rättigheter och friheter, samt uppmuntran till en övergång mot ett demokratiskt samhälle med syftet att förbättra levnadsvillkoren för den kubanska befolkningen. Det svenska biståndet till inriktas på att överföra erfarenheter som är relevanta för ett demokratiskt samhälle och att stödja krafter som verkar för en fredlig övergång till demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Vårt utvecklingssamarbete kan bidra med svenska erfarenheter av exempelvis rättighetsarbete, folkligt deltagande och samhällelig organisation. Min avsikt är således att fortsätta att utöva påtryckningar på den kubanska regimen för att den ska upphöra med brotten mot de mänskliga rättigheterna, som vårt stöd till det civila samhället i dess kamp för demokratiska fri- och rättigheter också kommer att fortsätta.