ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11642 · 2004-01-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:642 av () till finansminister om dubbelbeskattningsavtal med Dubbelbeskattningsavtal innebär en ömsesidig nytta för och den avtalsslutande motparten. Ömsesidiga investeringar, företagande, utveckling och tillväxt gynnas. Betydelsen av dubbelbeskattningsavtal understryks av det faktum att valt att sluta sådana avtal med närmare 70 länder. utgör en viktig handelspartner för många länder, inte minst . och har valt att sluta dubbelbeskattningsavtal med och förhandlingar förs mellan och ytterligare ett antal länder. Det vore till fördel för såväl som om även vi kunde sluta ett dubbelbeskattningsavtal mellan våra respektive länder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att få till stånd ett dubbelbeskattningsavtal mellan och .
fr · GR11643 · 2004-01-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:643 av () till statsminister om löftet om en statligt finansierad Mälartunnel Statministern skrev tillsammans med , och en debattartikel i innefattande infrastrukturinvesteringar. I artikeln uttalas att bygget av Mälartunnel med statlig finansiering måste snabbt komma igång. Passagen genom hindrar effektiviteten för tågtrafik i hela . uttalar genom en ledamot i trafikutskottet, , att: "Vi har skilda åsikter om hur pengarna ska fördelas över landet.. Det blir inte fråga om en statlig helfinansiering. Då skulle det bli uppror i landet." Jag vill därför fråga statminister följande: Avser statsministern att hålla löftet angående en statlig helfinansiering av Mälartunnel?
fr · GR11644 · 2004-01-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:644 av () till utrikesminister om diskriminering av adopterade Efter terrorattackerna mot har visumansökningarna skärpts. Detta har även kommit att påverka svenska medborgare som är födda i ett annat land och adopterade. Vid visumansökningar till behandlas den ansökande utifrån vilket land hon eller han är född i. Detta innebär att en person som är svensk medborgare men adopterades från ett land som finns med på lista över stater vars medborgare ska specialgranskas även kommer att utsättas för denna specialgranskning. Det är rimligt att anta att individer som har blivit adopterade åtnjuter samma rättigheter och skyldigheter som andra svenska medborgare gör vilket innebär att denna lista inte borde vara något som adopterade skulle behöva oroa sig för och tillika inget hinder vid visumansökningar. Med dessa hinder som andra svenska medborgare undgår att prövas för och som försvårar visumprövningen blir adopterade är diskriminerade på ett sätt som skulle kunna undvikas genom insatser från svenskt håll Min fråga till utrikesministern är därför: Vad avser ministern att göra för att adopterade svenskar inte ska diskrimineras i ett sådant fall som jag har beskrivit ovan?
fr · GR11645 · 2004-01-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:645 av () till statsrådet om butiksrån Antalet butiksrån ökar stadigt. Enligt preliminär statistik från brottsförebyggande rådet var 2003 det värsta med sammanlagt 903 polisanmälda butiksrån. En ökning med bara . Bakom varje rån döljer sig många traumatiska upplevelser. Framför allt naturligtvis för de anställda som varit direkt utsatta men även för många som tvingas leva med en oro för att nästa gång kan det vara min tur. Jag ställde frågan till statsrådet på vilket sätt han var beredd att agera för att bryta denna skrämmande utveckling. I svaret hänvisades till ett uppdrag som getts till att återrapportera till regeringen den tillsyn som görs bland annat när det gäller risker som har samband med arbetets organisation, till exempel ensamarbete. Min fråga till statsrådet är : Kommer statsrådet att utifrån de erfarenheter som dragit av sin tillsyn och på grund av den fortsatta negativa utvecklingen vad gäller butiksrån föreslå att åtgärder som kan bryta denna trend och därigenom göra det säkrare för dem som arbetar inom de utsatta branscherna ?
fr · GR11646 · 2004-01-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:646 av () till utrikesminister om situationen för HBT-personer i fick besök av utrikesminister . Vid detta besök hade han överläggningar med olika officiella företrädare för . En viktig fråga var därvid möjligheterna för att bli medlem i EU. I svenska ambassadens rapportering sägs att homosexualitet är ett känsligt ämne i och att det finns ytterst få öppet homo- och bisexuella personer. Det är också känt att HBT-personer utsätts för olika former av övergrepp och diskriminering. Olika opinionsundersökningar visar att den allmänna attityden till HBT-personer är mycket negativ. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern vilka initiativ hon är beredd att ta för att aktivt ska arbeta för att avskaffa diskriminering av HBT-personer.
fr · GR11647 · 2004-01-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:647 av () till utbildningsminister om sex- och samlevnadsundervisningen Unga människor får en rad budskap kring sexualitet utifrån bland annat tidningar, TV, böcker, pornografi och skolans sex- och samlevnadsundervisning. Biologi är det enda skolämnet som har ett obligatoriskt avsnitt om sex och samlevnad. Vid , genusvetenskap, har det just presenterats en kritisk ideologianalys av sex- och samlevnadskapitlen i högstadiets biologiböcker (, B-uppsats ). Författarens slutsats är att böckerna inte utgår från den jämställdhetsideologi, som läroplanen föreskriver. ges en rent kränkande bild av homosexualitet och alltid framställs det som något som måste förklaras och definieras, till skillnad från heterosexualiteten som därmed framstår som naturlig. "Stoltheten och rätten att vara som man vill, är inget som anas i biologiböckernas beskrivningar", skriver författaren. "Avsnitten kring sexuell samlevnad är snarare ett uttryck för kulturella föreställningar om samlevnad, än (uttryck) för biologi." Författarens slutsats är att undervisningen om sex och samlevnad borde tas bort ur ämnet biologi. Istället skulle sex och samlevnad kunna göras till ett obligatoriskt inslag i andra ämnen, till exempel samhällskunskap, där värderingsfrågor kring samlevnad skulle kunna tas upp. Mot bakgrund av ovanstående har jag följande fråga till utbildningsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att "avbiologisera" sex- och samlevnadsundervisningen, så att den präglas av läroplanens utgångspunkter om jämställdhet och alla människors lika värde?
fr · GR11648 · 2004-01-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:648 av () till justitieminister om rättssäkerhet Det är nu hemvårdaren frikändes av . hade mot sitt nekande fällts för mord . Högsta domstolens beslut att ta upp mordet på till förnyad prövning var en viktig seger för rättvisa och rättssäkerheten i . väckte målet en bred debatt. Det var det andra uppmärksammade målet på , där en enskild medborgare dömts till ett långt frihetsstraff på mycket svaga grunder. Bland frågor som diskuterades i anslutning till hovrättens frikännande av fanns möjligheterna att få resning, domstolarnas bevisvärdering, den enskildes beroende av engagemanget hos sin advokat och risken för att den som har svaga svenskkunskaper har svårare än andra att bevaka sin rätt vid domstol. Mot bakgrund av den debatt, som fördes med anledning av frikännandet av togs konkreta initiativ av regeringen. Det finns goda skäl att nu bedöma om dessa varit tillfyllest för att så långt möjligt säkra en rättssäker process vid svenska domstolar. Jag vill därför fråga justitieministern om han avser att vidta ytterligare åtgärder för att säkra att ingen döms på svaga grunder.
fr · GR11649 · 2004-01-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:649 av () till justitieminister om domstolars möjlighet att hemlighålla adresser I många fall är en målsägande i ett brottmål i behov av att hans eller hennes adress hålls hemlig för den tilltalade. Detta gäller inte minst vid kvinnomisshandel. Om någon utsatts för våld, hot om våld, förföljelse eller andra trakasserier kan personen lämna in en ansökan till skattekontoret om skyddad adress. En sekretessmarkering förs då in i folkbokföringsdatabasen. Markeringen innebär att folkbokföringsmyndigheten särskilt måste uppmärksamma sekretessfrågan när adressuppgiften begärs utlämnad. Tyvärr är personer med skyddad adress aldrig garanterade att de som hotar och förföljer dem inte får ut adressuppgifterna när målet tas upp i domstol. Den tilltalade kan få ta del av uppgifterna genom att han eller hon helt enkelt begär det. Den möjlighet som finns för målsäganden och vittnen som är rädda för repressalier är att uppge en c/o-adress till åklagarmyndigheten eller till en advokat. Om målsäganden uppgett sin skyddade adress för domstolen omfattas inte uppgiften av sekretess längre och det finns inga hinder mot att ta in adressuppgiften i domen. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att garantera att målsägandens och vittnens skyddade adresser vid behov inte kommer till den tilltalades kännedom vid ett domstolsförfarande?
fr · GR11650 · 2004-01-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:650 av () till statsrådet om handläggningstider Enligt uppgift förekommer det att personer som är sjukskrivna eller föräldralediga får vänta på sina ersättningar. Det förekommer att handläggningstiden före en första utbetalning kan vara . Framför allt för ensamstående föräldrar men även för föräldrar med låga inkomster medför detta att de hamnar i en ohållbar ekonomisk situation. En situation med obetalda hyror och andra ekonomiska svårigheter kan lätt uppstå. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att förhindra att personer hamnar i ekonomiska svårigheter på grund av för långa handläggningstider hos ?
fr · GR11651 · 2004-01-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:651 av () till statsrådet om halonförbudet på Halon i fartygs brandsläckningsanordningar är förbjudet i EU /04. Tyvärr gäller dock förbudet endast sådana fartyg som har EU-flagg. Det innebär att alla andra fartyg med halonanläggningar även i fortsättningen kan trafikera EU:s vatten och hamnar. Problemet är tvådelat. Dels finns risken att dessa fartyg kan komma att släppa ut halon i atmosfären. Dels innebär EU-förbudet en konkurrensnackdel för redarna inom EU då de, till skillnad från redare utanför EU, varit tvungna att göra betydande investeringar i nya brandsläckningsanordningar. Det är orimligt att redare inom EU ska utsättas av denna konkurrens på miljöns bekostnad. Ett globalt förbud mot användningen av halon vore därför i både miljöns och konkurrenskraftens intresse. Ämnar statsrådet att vidta någon åtgärd beträffande den konkurrensnackdel det innebär för fartyg under EU-flagg att installera nya brandsläckningsanordningar?
fr · GR11652 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:652 av () till statsrådet om lika villkor för företagare och anställda behöver fler företagare. Fler människor som vågar ta steget och förverkliga sina affärsidéer. Fler företagare leder till högre sysselsättning och högre tillväxt. Alltsedan har regeringen talat sig varm för just en ökad tillväxt. Problemet är bara att man talar utan att något händer. De konkreta förslagen och åtgärderna för att förbättra företagsklimatet och därmed tillväxten lyser med sin frånvaro. Ett av de tydligaste bevisen på att regeringens tal om tillväxten är tom retorik är diskrimineringen av de för så viktiga egen- och småföretagarna vad gäller de sociala trygghetssystemen. Det är inte rimligt att landets småföretagare ska ha sämre villkor för föräldraförsäkring och sjukförsäkring än sina anställda, men så är det eftersom beräkningsgrunden för dessa ersättningar är annorlunda för företagare än för anställda. Så skapas knappast ett positivt och gynnsamt klimat för landets egen- och småföretagare. Så uppmuntras knappast människor att starta och driva företag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta att för att landets företagare ska få samma villkor i de sociala trygghetssystemen som de som är anställda?
fr · GR11653 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:653 av () till statsrådet om stöd till Amningshjälpen Amningshjälpen är en ideell organisation som arbetar för en levande amningskultur genom direkt stöd till mammor och genom att sprida kunskap om amning. Organisationens verksamhet uppskattas inte bara av de mammor som får värdefull hjälp, utan också av olika myndigheter. Denna uppskattning omsätts dock inte i konkret handling i form av ekonomiskt stöd. Amningshjälpen finansierar sin verksamhet i huvudsak genom bidrag från myndigheter och sponsorer. Materialförsäljning, medlemsavgifter och liknande inkomster från den ideella verksamheten ger smärre inkomster. är verksamheten hotad eftersom organisationsstödet successivt minskats. Det vore en stor förlust, eftersom amning är en viktig hälsofråga för mammor och deras barn. Därför borde Amningshjälpen få stöd från medel som är avsedda för att främja folkhälsan. Jag vill fråga statsrådet om han avser att vidta åtgärder för att Amningshjälpen får stöd till verksamheten från medel till folkhälsoarbete.
fr · GR11654 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:654 av () till socialminister om läkemedelsindustrins framtid i och är på väg att tappa sin läkemedelsindustri till framför allt . var det europeiska läkemedelsföretag som tog fram flest nya läkemedel och det var där som det bedrevs mest forskning. försämras klimatet för nya läkemedel i . En orsak kan vara att man genom politiska beslut försöker spara på läkemedelskostnaderna genom generikautbyte eller parallellimport av läkemedel från företag som inte haft utvecklingskostnader för nya effektiva läkemedel. Detta är olyckligt eftersom nya läkemedel kan ersätta operativa ingrepp, spara vårdtid och vårdkostnader, som till exempel Losec gjort. Risken är uppenbar att den framtida europeiska läkemedelsforskningen avtar. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att analysera effekterna av den nu förda läkemedelspolitiken avseende framtida möjligheter för läkemedelsföretagen att bedriva forskning och utveckling av nya läkemedel i och ?
fr · GR11655 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:655 av () till socialminister om läkemedel utan bipacksedel "är till för patienternas och allmänhetens säkerhet. Målet med vår verksamhet är att den som använder ett läkemedel skall känna sig trygg i att läkemedlet är säkert och effektivt, att det är av hög kvalitet och att det ger minsta möjliga biverkningar" (källa: ). ansvarar bland annat för att ta fram bipacksedlar (). Det är information till patienten om hur läkemedlet verkar och hur det ska användas. Dessa bipacksedlar medföljer läkemedelsförpackningen. Enligt uppgift från är det ett problem med så kallade bipacksedlar till läkemedel. som ansvarar för dessa hinner inte med och det saknas för många läkemedel. Enligt finns det nu 2207 dokument . Eftersom i sin produktmix har ca 10500 artiklar innebär det att det för många läkemedel kan uppstå osäkerhet kring användning och biverkningar. Vad avser socialministern att vidta för åtgärder för att ska uppfylla sitt uppdrag om bipacksedlar inom rimlig tid?
fr · GR11656 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:656 av () till försvarsminister om terrorutredningens inverkan på försvarsbeslutet lämnade ett betänkande till regeringen mot bakgrund av de samordningsfördelar som kan finnas mellan olika myndigheter när det gäller att möta hotet i form av bland annat storskaliga terroristattentat. är nu Försvarsmakten mitt uppe i arbetet med att presentera underlag försvarsbeslut @ ett beslut som ska ha utsikter att i väsentliga delar stå sig . Mot denna bakgrund vill jag fråga försvarsminister om och på vilket sätt resultaten från den Munckska utredningen avses kunna inverka på det kommande försvarsbeslutet.
fr · GR11657 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:657 av () till utrikesminister om stoppande av avspärrningarna Den mur som hägnar in palestinierna och byggs på ockuperad mark väcker sorg och förstämning bland många människor både i och utanför och . De palestinska områdena har redan tidigare drabbats hårt av avspärrningar och de begränsade möjligheter att nå både sjukhus, skolor och arbetsplatser som så kallade checkpoints ger. Muren har förstärkt en redan outhärdlig situation för stora delar av den palestinska befolkningen. Det finns nu otaliga exempel på hur muren begränsar människors rörelsefrihet. Bland de grymmaste finns uppgifter om att kvinnor inte hinner till förlossningar eller att sjuka inte kommer fram till sjukhus . Så kunde medierna berätta om en kvinna, som fött tvillingar, men vars båda barn dog för att modern inte hann fram till en förlossningsavdelning. Jag vill därför fråga utrikesministern vilka initiativ som hon och den avser att ta för att förhindra fullföljandet av mur eller stängsel mellan och och avspärrningarna av de palestinska områdena.
fr · GR11658 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:658 av () till statsrådet om återställandet av det svenska biståndet För att uppnå FN:s millenniemål om att halvera andelen fattiga och hungrande krävs det, enligt och generalsekreterare , bland annat att de rika länderna fördubblar sitt samlade bistånd, från drygt 50 till . kan bidra till denna ökning genom att i ett första steg återställa det svenska biståndet till av BNI . Men hur ska biståndsökningen användas för att mest effektivt bidra till uppfyllandet av FN:s millenniemål? Sidas strategi är att satsa på de minst utvecklade länderna, MUL-länderna. För vissa projekt i dessa länder är det en uppstartsperiod. Därför kan det möjligen vara klokt att, åtminstone , använda delar av biståndsökningen till att öka humanitära stöd till FN:s samlade appeller för olika länder. En stor del av dessa appeller är underfinansierade. Det gäller främst till länder som inte är av intresse för stormakterna och EU och som därför också hamnat i medieskuggan. Jag vill fråga: Avser statsrådet att ge Sida i uppdrag att utarbeta en strategi för vilken typ av bistånd bör prioritera då biståndsnivån ska återställas till av BNI år ?
fr · GR11659 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:659 av () till statsrådet om Sidas planeringsförutsättningar I 121-punktsöverenskommelsen mellan , och Socialdemokraterna sägs: "Vi avser att genomföra en höjning av biståndet till av BNI , om det statsfinansiella läget så medger." Och i den senaste förhandlingen om budgetpropositionen slog vi gemensamt fast att "det finansiella utrymmet som krävs för genomförandet säkerställs genom den ekonomiska politiken och genom en fortlöpande prövning av befintliga åtaganden och skatteregler". Det betyder att biståndet ska återställas till . Sida har bekräftat att myndigheten, utan att biståndets kvalitet försämras, kan administrera en ökning av biståndet från nästan 0,av BNI . Men det krävs tydliga planeringsförutsättningar, så att biståndsnivån inte fastställs . vet inte Sida och andra biståndsorgan den exakta biståndsandelen . Jag vill fråga: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att Sida ska få ett beslut eller en indikation om den svenska biståndsnivån ?
fr · GR11660 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:660 av () till statsrådet om glesbygdsföretagares kapitalproblem Den nya förmånsrättslagen som trädde i kraft gör affärsfastigheter i glesbygd närmast värdelösa i bankernas ögon. Grand Artic hotell i kostade när det byggdes . Hotellet, som anses vara ett av finaste, värderas nu till noll kronor av . Även välmående företag som går så bra att de behöver expandera sin verksamhet får problem. Kraven på ökad säkerhet för redan befintliga lån, alternativt krav på återbetalning av lån, ger inget utrymme för att erhålla lån till nya investeringar. Affärsfastigheter i glesbygd värderades, redan innan förmånsrättslagen förändrades, mycket lågt. har bankerna inlett en process där de går igenom företagssäkerheterna och gör samma operation som i fallet med Grand Artic hotell, det vill säga värderar fastigheterna till noll eller nästan noll. Därmed krävs det nya säkerheter och eftersom även bostadsfastigheter är lågt värderade i glesbygd återstår för många företagare inget annat än nedläggning eller konkurs. Förmånsrättslagen ska bli föremål för utvärdering. De skador som lagen redan förorsakat är betydande. Det krävs nu omedelbara insatser för att säkra att företag inte försvinner på grund av kapitalproblem förorsakade av den nya lagstiftningen. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkra kapitalförsörjningen för företag i glesbygd?
fr · GR11661 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:661 av () till näringsminister om höga priser för elcertifikat trädde lagen om elcertifikat i kraft. Systemet bygger på att producenter av el från förnybara energikällor får elcertifikat av staten för den el som produceras. Den el som produceras säljer producenten som vanligt på elmarknaden och får en intäkt från elförsäljningen. Certifikatet som producenten fått av staten kan också säljas och på så sätt ge producenten en extra intäkt. Den som producerar el från förnybara energikällor får alltså intäkter från både elförsäljning och från försäljning av certifikat. För att skapa en efterfrågan på elcertifikat införs en så kallad kvotplikt. Kvotplikten omfattar bland annat elleverantörer som sålt el till elanvändare som inte själva hanterar sin kvotplikt. En elleverantör som hanterar kvotplikten för en elanvändare ska ha rätt att ta ut ersättning för den tjänsten. Om prisutvecklingen för elcertifikat fortsätter som visar det sig enligt en beräkning som också stöds av att de samlade avgifterna som konsumenterna kommer att betala för elcertifikaten är . Av detta går tillbaka till produktion av den gröna elen. Mellanskillnaden består i moms och stannar hos elleverantörerna. Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av att så stora avgifter tas ut?
fr · GR11662 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:662 av () till finansminister om moms på ideell insamlingsverksamhet Inom bereds förslag om eventuell momsbeläggning av så kallad second hand-verksamhet som drivs i regi av ideella organisationer. Bakgrunden uppges vara ett EU-direktiv, som ställer krav på momsbeläggning av verksamheten. Direktivet lär dock ge öppningar för att inte momsbelägga verksamhet av välgörenhetskaraktär. Bland föreningar som Röda Korset, som driver en omfattande ideell verksamhet runtom i landet, har förslaget väckt stor oro. Verksamheten bygger på tusentals frivilligarbetare, som lägger ned ett stort antal frivilligtimmar på att ta emot och sälja gåvor till förmån för olika sociala ändamål. Liknande verksamhet drivs av såväl ett stort antal kyrkliga samfund som idrottsföreningar. Utöver den kostnad som en momsbeläggning skulle innebära för den ideella verksamheten skulle den ställa krav på en omfattande adminstration för att redovisa mervärdesskatten till staten. Jag vill därför fråga finansministern om han är beredd att pröva lösningar som innebär att ideell verksamhet av den karaktär, som beskrivits ovan, inte ska behöva bli momspliktig.
fr · GR11663 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:663 av () till justitieminister om barnporrsurfande på Internetkaféer Klarapolisen i har fått tips om att pedofiler surfar runt på barnporrsidor på stadens Internetkaféer. ska Klarapolisen lämna över tipsen till rikskriminalens barnporrgrupp, men det är svårt att göra något åt problemet, eftersom man inte kommer åt personen som surfat på en "öppen" dator. Samma problematik måste rimligtvis gälla datorer som finns tillgängliga för många användare även på andra ställen än just Internetkaféer. Barnpornografi är brottsligt. Enligt min uppfattning är det inte rimligt att Internetkaféer och liknande ställen blir rena paradisen för pedofiler. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att kunna stoppa denna form av brottslighet?