ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12606 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:606 om holdingbolag vid har frågat mig vad jag avser att göra när det gäller inrättande av holdingbolag vid . hänvisar till muntliga besked från om att skulle kunna bemyndigas att bilda bolag under förutsättning att kapital tillskjuts från annat håll än via statliga anslag. Genom holdingbolag som är knutna till universitet och högskolor kan forskningens kontakter med näringslivet stärkas och förbättras. Det är viktigt att holdingbolagen tillsammans med berörda aktörer ges förutsättningar för att fortsätta utveckla goda miljöer för kommersialisering och därmed förbättra de processer som syftar till marknadsintroduktion av innovationer från universitet och högskolor. Lärosätena bör ges tillgång till ett holdingbolags tjänster för att kunna bilda projekt- och tjänstebolag och på så sätt vidareutveckla kommersialiserbara forskningsresultat till dess att de är färdiga att gå vidare på marknadsmässiga villkor. Frågan om holdingbolag vid bereds inom .
frs · GS12608 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:608 om nationella konventet i har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder med anledning av det nationella konvent som militärjuntan i kallat till. nationalkonvent återsamlades , utan att for Democracy (NLD) som parti hade inbjudits att delta. Däremot har vissa enskilda ledamöter bjudits in. NLD avstod att delta i nationalkonventet eftersom Aung inte släppts fri och eftersom NLD som parti inte bjudits in. EU:s utrikesministrar antog vid allmänna rådets möte i slutsatser som uttryckte besvikelse över att Aung inte frigivits inför öppnandet av nationalkonventet och att inte bjudit in partiet att delta. och EU var ändå av uppfattningen att det var bättre för utvecklingen i om enskilda NLD-medlemmar deltog i konventet, trots dess bristande arbetsformer och även om NLD som parti inte inbjudits. Detta förutsatt att Aung frigavs och att ledamöterna i nationalkonventet fick verka fritt. Det var självfallet en missräkning för oss alla att dessa krav inte uppfylldes. Enligt uppgift planerar militärjuntan i att återkalla konventet , efter cirka sju månaders uppehåll. Det finns inga uppgifter om huruvida NLD, som parti, eller om enskilda ledamöter kommer att inbjudas till konventet. Läget i avseende mänskliga rättigheter och demokrati har försämrats ytterligare . EU skärpte den gemensamma ståndpunkten om sanktioner mot eftersom inte tillmötesgått de krav EU tidigare ställt för att acceptera att upptogs i Asia-Europe Meeting (ASEM) tillsammans med , och de tio nya EU-länderna. Den nya skärpta ståndpunkten medger dock vissa möjligheter till utvecklingsinsatser i utöver humanitärt bistånd. och EU kommer att fortsätta att göra démarcher i samtliga ASEAN-länder @ utom @ samt i , och i syfte att uppmuntra dessa länder att i olika sammanhang föra fram bristen på demokrati och mänskliga rättigheter i och därmed upprätthålla ett tryck på militärjunta. Jag kommer att fortsatt driva frågan om försoning och utveckling mot ett fritt och demokratisk samhälle såväl i EU som i internationella forum. Jag anser även att FN:s roll i sammanhanget bör stärkas.
frs · GS12609 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:609 om utvecklingen av näringslivet i vid en eventuell nedläggning av P10 har frågat näringsministern vad han avser att vidta för åtgärder för att även övningsområden och skjutfält avyttras vid en eventuell nedläggning av P10, så att kommunen ges de bästa förutsättningarna vad gäller utveckling av det framtida näringslivet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Övningsområden och skjutfält är primärt en fråga för försvarsministern, men efter vad jag har erfarit kommer Försvarsmakten att lämna flertalet tidigare militära områden i kommun. Detta gäller både kasernområdet med skjutbanan och övningsfältet vid regementsområdet. Skjutfältet Häradsfältet anser sig dock Försvarsmakten behöva behålla. Jag delar bedömningen som redovisar att kommun, bland annat som en del i , har mycket goda förutsättningar vad gäller utveckling av näringslivet.
frs · GS12610 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:610 om barn med föräldrar som sitter i fängelse har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att hjälpa barn med föräldrar som sitter i fängelse och hur dessa åtgärder ska finansieras. När ett barn har en frihetsberövad förälder är det viktigt att barnet kan upprätthålla en kontakt med den intagne föräldern. Naturligtvis måste detta ske på barnets villkor och utifrån barnets behov av kontakt. Kriminalvården måste i möjligaste mån underlätta dessa kontakter. Regeringen har bedrivit ett arbete som syftat till att underlätta för barn som har frihetsberövade föräldrar. har kriminalvården genomfört många åtgärder för att förbättra för dessa barn, till exempel har många anstalter inrättat besöksrum som är anpassade för barn, det finns möjlighet till kostnadsfria samtal mellan intagna och deras barn och barnperspektivet har integrerats i grundutbildningen för personalen. Även försöksverksamheten med intensivövervakning med elektronisk kontroll i slutet av verkställigheten, så kallad IÖV-utsluss, har förbättrat möjligheterna för många barn att tillbringa med en frihetsberövad förälder. kommer att få i uppdrag att analysera hur situationen ser ut för dessa barn och lämna förslag på åtgärder som ytterligare kan förbättra situationen. Närmare om vad detta uppdrag kommer att innehålla framgår av departementspromemorian Barnen i brottets skugga som har färdigställts inom departementet. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att kriminalvårdens anslag kommer att höjas med drygt 1 miljard . Det går inte att betrakta kriminalvårdens arbete med att förbättra situationen för barn med frihetsberövade föräldrar som avslutat utan snarare som en ständigt pågående process. Arbetet ska därför bedrivas långsiktigt och med barnens bästa som den viktigaste utgångspunkten.
frs · GS12612 · 2004-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:612 om EU:s relation med har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att EU:s gemensamma hållning gentemot upprätthålls. EU, och , verkar fortsatt enat för att främja målet i den gemensamma ståndpunkten gentemot . Målet är en process för fredlig övergång till pluralistisk demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, samt en hållbar ekonomisk återhämtning och en förbättring av det kubanska folkets levnadsstandard. Efter att EU kritiserat och vidtagit ett antal åtgärder, till följd av massarresteringarna av 75 oppositionella 2003, frös regimen relationen till EU, det vill säga EU:s ambassader har inte tillgång till det officiella . har återupptagit kontakten med . har totalt 14 av de 75 oppositionella som fängslades villkorligt frigivits av hälsoskäl. och EU välkomnar frisläppandet men anser att samtliga politiska fångar ska släppas. ser bristen på dialog med den kubanska regimen som olycklig, då möjligheterna till att påverka regimen blir starkt reducerade. För tillfället förs det nu en diskussion inom EU om hur man skulle kunna förbättra dialogen med den kubanska regimen utan att för den skull ge avkall på målet, uttryckt i den gemensamma ståndpunkten, och solidariteten med de oppositionella.
frs · GS12613 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:613 om motstånd mot den inhumana flyktingpolitiken har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förändra flyktingpolitiken i en mer rättssäker riktning som står i överensstämmelse med den allmänna rättsuppfattningen och humanismens principer. Jag vill inleda med att slå fast att jag inte delar beskrivning av dagens asylprocess som inhuman och rättsosäker. Grunderna för att få uppehållstillstånd i är fastlagda i lag. Alla som är i behov av skydd har rätt att få stanna i . Därutöver kan personer som söker asyl i få stanna av humanitära skäl. En central och avgörande faktor för rättssäkerheten i asylprövningen är den individuella prövningen och handläggningen hos utlänningsmyndigheterna. En grundläggande utgångspunkt är att förvaltningsmyndigheterna följer bestämmelser om bland annat muntlig handläggning och motivering av beslut som de kommer till uttryck i regeringsformen, förvaltningslagen och utlänningslagen. Att ytterligare stärka rättssäkerheten är ett av de viktigaste pågående reformområdena inom svensk flyktingpolitik. ska en ny instans- och processordning införas. ska avskaffas och ersättas av tre länsrätter och en kammarrätt. Överprövningen kommer därmed att ske i en tvåpartsprocess i domstol. Muntlighet och öppenheten kommer att öka. utarbetas en lagrådsremiss om den nya process- och instansordningen. Till detta kommer det så kallade rättssäkerhetspaket som regeringen fattade beslut om . Regeringen identifierade där fem områden där åtgärder för att stärka rättssäkerheten kunde vidtas: arbetssättet vid asylutredningar, utredning av barns asylskäl, tolkar och översättare vid asylutredningar samt länderinformation och beslutsfattande. har , också på regeringens uppdrag, redovisat vad som har gjorts på olika områden. När det gäller arbetssättet vid asylutredningar har i den försöksverksamhet som bedrivits bland annat betonat att handläggningsprocessen präglas av större öppenhet, att rätts- och bevisfrågorna lyfts fram samt att de personer som söker asyl och deras ombud får en mer aktiv roll. Närvaro av beslutsfattare vid den muntliga handläggningen har även varit en viktig aspekt. Avseende utredning av barns asylskäl har en utredning där , och ingår utvecklat en manual och en utbildning för samtal med barn i asylprocessen. har vidare gått igenom befintlig länderinformation för att undersöka i vilken mån allmänheten kan få tillgång till denna genom publicering på Internet. När det gäller tolkar och översättare har för att säkerställa de ställda kraven på tolktjänsternas kvalitet bland annat inlett ett arbete med att utveckla nya rutiner för uppföljning och kvalitetssäkring. En särskild arbetsgrupp har också börjat förbereda en ny upphandling av översättartjänster . fann vid sin granskning av beslutsfattandet att det i stort är enhetligt. Vissa skillnader fanns i asylärenden. har vidtagit åtgärder i syfte att uppnå en ökad enhetlighet och förutsebarhet i beslutsfattandet. Arbetet med att stärka rättssäkerheten i flyktingpolitiken är således högt prioriterat av regeringen och befinner sig just nu i en mycket intensiv fas.
frs · GS12616 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:616 om polisens medverkan i försvaret har frågat mig om jag avser att verka för att polisen ska ha arbetsuppgifter i försvaret. Polisen har viktiga uppgifter att fylla såväl under höjd beredskap som vid svåra påfrestningar i fred. Polisen ansvarar vidare bland annat för efterforskning av försvunna personer, en verksamhet där till exempel hemvärnet kan delta. Det är därför naturligt att polisen i vissa fall övar tillsammans med Försvarsmakten. Regeringen vill fortsätta på den inslagna vägen att öka samverkan mellan myndigheterna. Någon förändring av arbetsuppgifter mellan myndigheterna ligger dock inte för handen.
frs · GS12625 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:625 om taltjänst har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att taltjänsten ska kunna erbjudas i hela landet. Målet för handikappolitiken är att alla människor med funktionshinder ska kunna vara fullt delaktiga i samhällslivet. Alla ska ha samma möjligheter att kunna ta del av information och göra sig hörda. Precis som också skriver så är möjligheten att kommunicera en av de grundläggande förutsättningarna för delaktighet i samhället och ytterst betydelsefullt ur ett demokratiperspektiv. Landstingen har åtagit sig att bygga ut taltjänsten. Vid senaste kartläggning som gjordes hade sex landsting inrättat taltjänst. En viss utbyggnad har ändå skett fram till när nio landsting har taltjänst. Utbyggnaden försvåras av att målgruppen är heterogen och svår att nå med information på de orter där tjänsten finns. Det är också viktigt att komma ihåg de möjligheter till annan form av kommunikationsstöd som den nya tekniken ger och som kan komplettera taltjänsten, särskilt i de delar av landet där målgruppen för denna är liten. Ett statligt bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation ska ge bland annat talskadade och språkstörda möjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät. Taltjänsten arbetar till stor del med behovsbedömning, träning och förskrivning av kommunikationshjälpmedel. Detta arbete sker på andra håll bland annat inom habilitering, rehabilitering och hjälpmedelsverksamhet. LSS- och hjälpmedelsutredningen som hade i uppdrag bland annat att analysera funktionshindrades möjligheter att få del av den nya tekniken i form av hjälpmedel har lämnat sitt betänkande om hjälpmedel till regeringen. Utredningen lyfter där också fram bland annat de grundläggande möjligheter till kommunikation som de tekniska hjälpmedlen ger. Betänkandet är nu ute på remiss och jag vill därför inte förekomma behandlingen av utredningens förslag.
frs · GS12626 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:626 om åtgärder för att begränsa flygets klimatpåverkan har frågat mig på vilket sätt jag avser att arbeta inom EU för förslag om att även flyget omfattas av åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. Utsläppen av växthusgaser från flyget är ett växande problem. Som bekant är dock utsläppen av växthusgaser, såväl från flyg- som från sjöfart, undantagna i ländernas åtaganden under Kyotoprotokollet. I beslutet om undantag sägs att länderna i stället ska arbeta genom respektive IMO för att söka minska utsläppen. Inom EU finns en bred samsyn om att åtgärder behöver vidtas för att minska utsläppen av växthusgaser från dessa transportslag. Detta har vi miljöministrar bekräftat i rådsslutsatser . EU-länderna har också samlat försökt driva på arbetet inom men, som påpekar, utan att några avgörande framsteg har nåtts, bland annat på grund av ovilja att arbeta för att genomföra konkreta åtgärder som syftar till utsläppsbegränsningar. Jag anser att utsläppen av växthusgaser från internationell sjö- och luftfart därför bör inlemmas i den internationella klimatregimen efter 2012. Mina europeiska kolleger är nu helt eniga med mig om behovet av att driva denna linje i kommande internationella förhandlingar och jag har själv aktivt drivit denna fråga i diskussioner inom EU om de rådsslutsatser som antogs . När det gäller konkreta åtgärder och instrument på EU-nivå för att minimera utsläppen från flyget så har miljörådet vid upprepade tillfällen @ , , @ uppmanat kommissionen att lägga fram förslag syftande till begränsningar av utsläppen från flyg- och luftfart. Det är mot denna bakgrund glädjande att nu genomför en studie av möjligheterna att minska utsläppen från dessa transportslag genom utsläppshandel och att visat intresse för att driva frågorna vidare under sitt kommande ordförandeskap. Jag kommer självklart att stödja att initiativ tas såväl av kommissionen som EU:s kommande ordförandeskap i denna fråga och jag kommer studera och aktivt delta i diskussioner om eventuella förslag. Från svensk sida har vi pekat på att EU:s handelssystem i princip bör omfatta så många sektorer som möjligt för att nå största möjliga kostnadseffektivitet. måste vi noga studera vilka konsekvenser ett breddat handelssystem kan få för företag i olika branscher. Den så kallade Flexmex arbetar med att utreda möjligheterna till ett breddat handelssystem och konsekvenserna därav. Ett slutbetänkande väntas strax . Regeringen kommer också att ge och i uppdrag att fortsätta utreda hur handelssystemet kan utvecklas inför kommande handelsperioder. Dessa utredningar kommer förhoppningsvis, tillsammans med bland annat kommissionens studie, att ge det underlag som behövs för att vi ska kunna lämna konkreta förslag till utformning av EU:s gemensamma styrmedel för att begränsa luftfartens utsläpp. Jag vill också understryka att även om utsläppshandel är ett huvudspår bör inte andra alternativa styrmedel, som avgifter, uteslutas på detta stadium.
frs · GS12627 · 2004-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:627 om det småskaliga kustfiskets framtid har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att inte det kustnära småskaliga fisket längs ska försvinna. Regeringens ambition är ett livskraftigt kustfiske. I regeringens proposition Kust- och insjöfiske samt vattenbruk (2003/04:51) tas bland annat upp behovet av ökad kunskap om bestånd som är viktiga för kustfisket. Propositionen tar även upp vidareutveckling av lämpliga förvaltningsinstrument där regional hänsyn och landsbygdens utveckling beaktas. har också för ett återrapporteringskrav rörande kunskapsuppbyggnad om fiskbestånd som är viktiga för kustfisket. Regeringen har även givit länsstyrelserna i uppdrag att för , gemensamt för respektive kuststräcka, däribland , ur ett regionalt perspektiv redovisa utvecklingen av fiskerinäringen . Vidare ska de redovisa de viktigaste bakomliggande faktorerna för utvecklingen under aktuell tidsperiod. Länsstyrelserna ska också föreslå åtgärder för att skapa förutsättningar för ett livskraftigt småskaligt fiske i respektive kustområde. nämner systemet rörande regleringen av flottan. En överkapacitet i gemenskapens fiskeflotta och alltfler bestånd som befinner sig utanför biologiskt säkra gränser visar på att den fiskeripolitik som förts inte har uppfyllt målen om ett långsiktigt hållbart fiske. fattade EU:s fiskeministrar beslut om förändringar av den gemensamma fiskeripolitiken. I den understryks bland annat att fiskeflottans kapacitet ska begränsas genom nationella maximala nivåer och anpassas till resurstillgången. För innebär detta att flottan regleras utifrån uppställda mål som har till syfte att balansera flottans kapacitet, mätt i tonnage (bruttoton BT) och motorstyrka (kW), med tillgängliga resurser. Genom stöd till skrotning har staten medverkat till en nödvändig reducering av kapaciteten. En grundregel som tillämpats har varit att den som vill föra in en fiskebåt i flottan, själv måste se till att motsvarande befintlig kapacitet förs ur flottan. Utifrån regeringens proposition om kustfisket har regeringen uppdragit åt att leda och samordna minst fem pilotprojekt som syftar till att utveckla en lokal eller regional samförvaltning av fisket. I detta sammanhang ska särskild hänsyn tas till den regionala utvecklingen och främjandet av kustfisket.
frs · GS12628 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:628 om behovet av ombudsman till , TDPF har frågat vilka initiativ jag avser att ta för att möjliggöra en anställning av en ombudsman till . Handikapporganisationerna fyller en central funktion bland folkrörelserna i . De följer och rapporterar om livsvillkoren för personer med funktionsnedsättningar och ger genom sitt arbete ett viktigt stöd till sina medlemmar. Det statsbidrag som utgår till handikapporganisationerna är ett stöd för detta arbeta och ger dem möjlighet att anställa personal för sin verksamhet. Alltfler handikapporganisationer har bildats . Ett nytt statsbidragssystem införs gradvis för att ta hänsyn till detta. Ansökan om statsbidrag görs hos . Motsvarande stöd finns också för pensionärsorganisationerna. Även detta bidrag kan TDPF ansöka om hos . tillsatte regeringen en utredning om teckenspråkets ställning. I uppdraget ingår bland annat möjligheten att använda teckenspråket och tillgången till tolk i olika situationer. I direktiven till utredningen uppmärksammas äldre dövas situation. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Jag anser med hänvisning till ovanstående att åtgärder redan görs för att stödja handikapporganisationers verksamhet och döva äldres situation.
frs · GS12629 · 2004-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:629 om kunskap om mäns våld mot kvinnor har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka kraven på kunskaper om mäns våld mot kvinnor i examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) och inom utbildningar som leder till examen som barnmorska, läkare, lärare, psykolog, psykoterapeut, sjuksköterska, socionom, tandläkare samt för social omsorgsexamen. Som jag utvecklade i ett frågesvar (2004/05:581) har regeringen betonat vikten av att de som i sin yrkesverksamhet kommer i kontakt med kvinnor som har utsatts för våld ska ha kompetens att kunna upptäcka problemen och bemöta dessa kvinnor på rätt sätt. Detta gjorde regeringen i propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55). Ändringar i examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen, genomfördes för vissa utbildningar och trädde i kraft . gav regeringen i uppdrag att utreda hur genusperspektiv och mäns våld mot kvinnor beaktades i vissa yrkesutbildningar, bland annat utbildningar för vilka nya bestämmelser hade införts . Regeringen ansåg det angeläget att utvärdera hur dessa frågor hanterades på landets lärosäten efter att det nya regelverket hade varit i kraft . inkom med sin rapport. bedömde att ytterligare ändringar i examensordningen kan vara nödvändiga. skrev i rapporten att arbetet för kvinnofrid måste ske på alla samhällsnivåer och bland annat innebär det utbildning av personer som kommer i kontakt med utsatta kvinnor så att de kan ge kvinnorna stöd. förslag får även stöd i betänkandet Slag i luften. En utredning om myndigheter, våldsbrott och makt (SOU 2004:121) som överlämnades till regeringen . Jag överväger därför föreslå regeringen att besluta om vissa författningsändringar med anledning härav. Sådana ändringar kommer att behandlas i samband med den översyn av examensordningen som pågår inom . Universitet och högskolor är fria att själva bestämma om kursinnehåll inom de ramar som anges i högskoleförordningen och målen i examensordningen för yrkesexamina. Jag utgår ifrån att en ändring i målen för examina även kommer att påverka utbildningsinnehållet såsom efterfrågat.
frs · GS12630 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:630 om praktik för lärarstudenter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stödja lärarhögskolorna i arbetet med att få fram tillräckligt med till lärarstudenterna. Jag instämmer helt i påpekande om värdet av att lärarstudenterna får en del av sin utbildning verksamhetsförlagd. Kännetecknande för den nya lärarutbildningen är den vikt som läggs vid den verksamhetsförlagda delen av utbildningen (VFU). Av målen för lärarexamen, enligt examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), framgår att minst 10 poäng per inriktning i lärarutbildningen ska vara verksamhetsförlagda. Utifrån målen för examen ansvarar varje högskola med lärarutbildning för utbildningens innehåll och utformning. och har gemensamt konstaterat den ömsesidiga nytta och utvecklingsmöjlighet som samverkan mellan lärosätena och skolan har för lärarutbildningen. inbjöd och gemensamt till konferenser för erfarenhetsutbyte. Konferenserna visade att det pågår ett intensivt lokalt samarbete mellan högskolan och skolan som de lokala lösningarna varierar. Parterna har konstaterat att lokala överenskommelser är den mest ändamålsenliga vägen för samverkan. Regeringen och ingick därför en överenskommelse om att samarbete i den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen bäst regleras genom lokala avtal. Sådana avtal har slutits mellan flertalet lärarutbildningar och berörda kommuner. Frågeställaren utpekar som särskilt problematiskt i sammanhanget. Vid kontakt med i uppges samtliga lärarstudenter nu ha placering vid en skola för den verksamhetsförlagda delen av sin utbildning. har i uppdrag att presentera en utvärdering av den nya lärarutbildningen. Regeringen kommer därefter att ta ställning till om ytterligare insatser behövs på lärarutbildningens område.