ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11757 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:757 av () till utbildningsminister om skolledarnas utbildning Mer än var fjärde rektor saknar skolledarutbildning. I gruppen skolledare vid fristående skolor är andelen utan utbildning ändå högre, . finns inget obligatoriskt utbildningskrav för rektorer men skollagen säger: "Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har förvärvat pedagogisk insikt." Stat och kommun har ett gemensamt ansvar när det gäller att utbilda och kompetensutveckla rektorer och övriga skolledare i alla läroplansstyrda verksamheter. Den statliga skolledarutbildningen är en viktig del i en likvärdig skola och en viktig kunskap för skolledaren för att nå de krav och mål som krävs för att kunna leda och styra verksamheten i skolan. Antalet skolledare med skolledarutbildning måste öka både inom de kommunala och de fristående skolorna. Särskilt viktigt är det att andelen skolledare som genomgår den statliga skolledarutbildningen ökar vid de fristående skolorna eftersom de har en så hög andel utan utbildning. Min fråga är : Vad avser ministern att göra för att antalet skolledare med skolledarutbildning ska öka i friskolorna?
fr · GR11758 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:758 av () till statsrådet om EU:s arbetsdirektiv Enligt en avkunnad dom i ska jourtjänstgöring räknas som vanlig arbetstid. Gjorda analyser visar att detta kommer att orsaka stora problem och ökade kostnader framför allt inom sjukvården. De belopp som nämnts är en kostnadsökning på 3-4 miljarder för landstingen och ett ökat läkarbehov i landet på ca 3000 läkare. Dessa effekter uppkommer av tolkning av EU:s arbetsdirektiv. Jag vill fråga ministern om han ser någon möjlighet att få undantag från eller möjligen en ändring av EU:s arbetsdirektiv.
fr · GR11759 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:759 av () till kulturminister om arbetslösheten bland museologer och arkeologer Ny statistik visar tydligt att arbetslöshetssiffrorna bland kulturarbetare ökat dramatiskt. redovisar en arbetslöshet på 11,. Detta överstiger avsevärt den generella arbetslösheten i landet. Museologer och arkeologer är akademiker med gedigen utbildning. Många av dem har ägnat åt hängivna studier och forskningsarbete inom områden som är mycket viktiga för kulturen. Ett stort antal av dem har dessutom publicerat betydande artiklar och avhandlingar. tas de inte till vara som de resurser inom svenskt kulturliv som de är, utan framlever sina liv som arbetslösa, eftersom antalet arbetslösa museologer och arkeologer vuxit alarmerande. uppgår arbetslösa inom dessa yrkeskategorier till hela 16,. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga kulturministern vilka åtgärder hon har för avsikt att vidta för att stävja den tilltagande arbetslösheten bland museologer, arkeologer och övriga akademiker inom kultursektorn.
fr · GR11760 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:760 av () till finansminister om rapport , som presenterades av ordförande , noterar att övergången till en kunskapsbaserad ekonomi i inte givit full utdelning i form av ökad produktivitet. I rapporten uppmanas att se över skatte- och bidragssystemen för att öka människors vilja att arbeta och att fortsätta skattesänkningarna på arbete. Avser finansministern att vidta några åtgärder med anledning av ?
fr · GR11761 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:761 av () till försvarsminister om när försvarsmedel kommer rättsväsendet till godo Statsministern har utlovat att storleksordningen ska hämtas från försvarsbudgeten och överföras till civil trygghetsökning, vilket jag tolkar som rättsväsendet. Har försvarsministern gjort någon bedömning av när det belopp från försvaret som kan användas till rättsväsendet kommer att kunna uppgå till 1 respektive ?
fr · GR11762 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:762 av () till statsrådet om utveckling av tillväxtkulturen Frågan om att uppnå tillväxt är ofta en fråga om kultur. För att lyckas krävs entreprenörsanda som präglas av samarbete mellan näringsliv, politiker och tjänstemän. Alltför ofta ser vi orter som präglas av den så kallade bruksandan. Det är ofta bygder med mångårig industritradition där "bruket" alltid löst problemen för såväl bygden som för familjen. är bruket borta, befolkningen arbetslös men andan finns kvar. I dessa orter präglas, alltför ofta, offentlig sektor och ansvariga för utvecklingen av ett myndighetstänkande som framstår i skarp kontrast till entreprenörsandan. Tillväxtkulturen kräver öppenhet, samförstånd, vilja och mod. Det innebär att barriärer som är uppbyggda måste rivas. Det finns någon överhet som kommer och löser problemen. krävs i stället ett ledarskap inom kommuner och regioner där bygdens utveckling och tillväxt prioriteras. För att uppnå detta krävs något av en revolution där den lokala nivån ofta behöver stöd från central nivå. Inte i form av pengar utan i form av stöd i arbetet med attitydförändringar. Detta stöd ska inte ses som ett ingrepp i det kommunala självstyret utan som ett sätt att förstärka detsamma. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stimulera förändringen av förstelnade attityder i arbetet med att åstadkomma tillväxt i alla bygder?
fr · GR11763 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:763 av () till näringsminister om statschefens nytta vid statsbesök I medierna har det förekommit ifrågasättande av kungens statsbesök i och . Ansvaret för statsbesöket vilar på och Statsrådsberedningen. I den arbetsfördelning som råder inom regeringen ansvarar näringsministern för frågor som rör utrikeshandel. Dessa frågor hör till . Kungaparet lyfts ofta fram som de viktigaste marknadsförarna som har. Att marknadsföra och svenskt näringsliv är en av kungens huvuduppgifter vid statsbesök. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga näringsministern: Kommer ministern fortsatt att använda kungaparet som en resurs när det gäller att marknadsföra i utlandet?
fr · GR11764 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:764 av () till statsrådet om statschefen Kungens uttalande om diktaturen , och hovets försvar av detsamma, har med rätta väckt stor uppmärksamhet, upprördhet och förvåning. För svenskt vidkommande är det givetvis genant att statschefen inte tydligt tar avstånd från diktaturer och står upp för demokrati och mänskliga rättigheter. Även om jag, som republikan, helst vill se monarkins avskaffande inser jag att det är viktigt att monarken sköter sina konstitutionella uppgifter på ett bra sätt. En åtgärd för att så, i ökad utsträckning, ska bli fallet är kontinuerlig kompetensutveckling i väsentliga frågor, för såväl monarken som hovets personal. Jag inbillar mig att sådana möjligheter finns inom ramen för apanaget samt vid konseljer och andra kontakter mellan hovet och regeringen. Min fråga till är om statsrådet är beredd att vidta ytterligare åtgärder för att tillse att statschefen får den information som krävs för att han ska kunna sköta sina konstitutionella uppgifter på ett bra sätt.
fr · GR11765 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:765 av () till statsrådet om insatser för regionsförstoring Regionsförstoring har blivit ett ofta använt begrepp för att beskriva hur invånarnas arbetsmarknad och utbildningsmöjligheter kan vidgas till ett större område. Därmed skapas också bättre möjligheter att bo kvar på sin hemort. En förutsättning för att regionsförstoringen ska bli framgångsrik är bra kommunikationer. En annan är att vi lär oss att arbeta och samarbeta över länsgränserna. Min egen hemkommun är ett exempel. Det är åtskilliga som pendlar över länsgränsen till arbetet i . En orsak är förbättrade tågförbindelserna. har emellertid SJ planer på att dra in tågturer, vilket skulle drabba både ett stort antal pendlare och studerande. I förlängningen drabbar det också företagen och kommunen. Jag är väl medveten om att statsrådet inte kan blanda sig i SJ:s praktiska arbete. Men det är angeläget att på politisk nivå ta initiativ till och uppmuntra åtgärder för regionsförstoring och ökat samarbete över länsgränserna. Det gäller bland annat inom transportsektorn. Jag vill därför särskilt med avseende på transportsektorn fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för regionsförstoring och ökat samarbete över länsgränserna.
fr · GR11766 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:766 av () till finansminister om dubbelbeskattningsavtal med färdigförhandlades ett skatteavtal mellan och . Några tvivelsmål om avtalets materiella innehåll har aldrig funnits på svensk sida. Däremot mötte den tekniska avtalsutformningen stark kritik från Lagrådet. Någon proposition förelades därför inte . Sedan har det gått ytterligare utan att någonting har hänt. Detta framstår som djupt olyckligt @ i synnerhet som det inte finns några meningsskiljaktigheter i frågan mellan och . När kommer finansministern att förelägga ett förslag om skatteavtal med ?
fr · GR11767 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:767 av () till socialminister om förskrivarregister för läkemedel Förskrivning av läkemedel ska, vid sidan av medicinens direkta påverkan på sjukdomen, ske på sådant sätt att kravet på såväl patientsäkerhet som samhällsekonomi tillvaratas. För att uppnå det målet erfordras bättre uppföljningsmöjligheter än . Ett kontrollsystem i sjukvårdshuvudmannens organisation bör skapas så att kvalitetskrav tillgodoses som missbruk och risken för förskrivningar av motverkande mediciner förhindras. Ett förskrivarregister för läkemedel skulle aktivt bidra till en kvalitetshöjning av vården som missbruk av förskrivarrätten och därmed ökade samhällskostnader minskas. finns en samstämmighet hos landets sjukvårdshuvudmän om behovet av ett sådant kontrollsystem. Införandet fordrar dock en förändring i lagstiftningen. Då ett förskrivarregister för läkemedel gagnar alla parter i samhället är det förvånande att regeringen hanterar ärendet i långbänk. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ge möjligheten för sjukvårdshuvudmannen att mer aktivt kontrollera förskrivningsrätten för läkemedel?
fr · GR11768 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:768 av () till statsrådet om rehabiliteringsansvar Alltfler får sin sjukpenning indragen då den förtroendeläkare som anlitat inte godkänner det läkarintyg som den behandlande läkaren skrivit ut. Det är också vanligt att sjukpenningen dras in utan att någon rehabiliteringsplan eller några andra åtgärder satts in för att utbilda den sjukskrivne. Det vore i stället samhällsekonomiskt riktigt att utbilda de som är sjuka så att de åter blir anställningsbara på arbetsmarknaden. Möjligheten att arbeta deltid i stället för att vara sjukskriven eller arbetslös på heltid är av stor betydelse för den enskilde. Det är viktigt både för den psykiska hälsan och för att man ska slippa hamna i en svår ekonomisk situation. Det är orimligt att den enskilde ska fråntas sin ekonomiska möjlighet till försörjning och utsättas för den förnedring som det innebär att få sjukpenningen indragen. vältrar över de sjuka till arbetslöshetskassan och gör sig fri från sitt rehabiliteringsansvar genom att kalla den försäkrade för arbetslös. är skyldig att rehabilitera den sjuke, så att han eller hon har möjligheter att få ett arbete som går att utföra efter sin egen förmåga. Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att tar sitt ansvar för de försäkrade och ser till att de blir färdigrehabiliterade?
fr · GR11769 · 2004-02-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:769 av () till utrikesminister om insatser till En av de största oroshärdarna i är direkt relaterad till förhållanden i () och flera av dess grannländer. Stora ansträngningar för att nå fred har gjorts av FN och enskilda länder. Även har spelat en viktig roll genom sina direkta kontakter med regeringen, genom stöd till FN:s arbete i landet och, inte minst, via de enskilda organisationer, särskilt kyrkorna, som är verksamma i landet. har, efter de insatser som gjorts i , mötts med stor respekt i landet och har därför unika möjligheter att fortsättningsvis påverka utvecklingen. Information har nått mig att nu föreslår att merparten av FN-personal dras tillbaka från till förmån för en satsning på . Med anledning av det ovan anförda frågar jag utrikesministern: Avser ministern att ompröva sitt engagemang i till förmån för en koncentration av insatserna till ?
fr · GR11770 · 2004-02-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:770 av () till utrikesminister om dödstraff i Den amerikanske guvernören planerar att anordna en folkomröstning om att återinföra dödsstraffet i delstaten . Rätten till liv är en av de grundläggande mänskliga rättigheterna som inte bör tas ifrån någon oavsett vilket brott personen har begått. är den delstat där flest svenskar slog sig ned . Även om minnet är på väg att tunnas ut är alltjämt kontakterna, de kulturella likheterna och kunskaperna om mycket större i än på andra håll i . Därmed är det beklagligt att delstaten går ifrån den tradition som inleddes då dödsstraffet avskaffades 1911. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att framföra regeringens protest mot planerna på att utöka tillämpningen av dödsstraff i ?
fr · GR11771 · 2004-02-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:771 av () till utrikesminister om sannings- och i Sannings- och försoningskommissionerna i och visar att länder som bearbetat ett förflutet kantat av våld riktat mot civilbefolkningen lättare kan gå vidare. Det bidrar till att minska spänningar mellan brottsoffer och förövare, och främjar långsiktig fred, stabilitet och försoning i stället för våld och hat. är ännu ett land som behöver handskas med historien och de grova brott mot mänskliga rättigheter som skett under . Att ställs inför rätta kommer att hjälpa till att etablera respekt för lag och rätt i och vara en viktig del i återuppbyggnaden av landet. Men det skulle också behövas en nationell process där inte hämnd utan förlåtelse och försoning står i absolut centrum. Där sanningen om förtrycket kommer fram genom förövarnas berättelser. Där offren och deras upplevelser är i centrum. Offren och deras familjer förtjänar inget mindre. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att en sannings- och ska kunna skapas i ?
fr · GR11772 · 2004-02-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:772 av Skånberg (kd) till statsrådet om biståndet till den palestinska myndigheten Sida gav docent vid i uppdrag att med utgångspunkt från den pågående israelisk-palestinska konflikten beskriva och analysera den palestinska myndighetens(PA) roll och framväxt, dess roll i förhållande till det civila samhället samt problem och möjligheter . redovisade sitt uppdrag för Sida, som hemligstämplades, men som offentliggjorts. slutkläm i sin sammanfattning av rapporten är att "nedskärning bör ske i det svenska biståndet till och . Biståndet till det palestinska civila samhället bör fortsätta. Alls inga svenska biståndsmedel bör ges direkt till den korrumperade palestinska myndigheten!" Vidare beskriver den brutala polisstat som växt fram som PA då hade funnits, med de många säkerhetstjänsterna som president utnyttjar för att söndra och härska, med sammanlagt minst 35000 anställda milismän och poliser. har sakerna inte förändrats till det bättre, men har via Sida betalat ut flera miljarder till den palestinska myndigheten. Bland annat ska ha förskingrats, vilka var avsedda för , det palestinska . Vilka åtgärder avser biståndsministern att vidta för att de medel som avsatt för det palestinska civila samhället inte används på ett felaktigt sätt av den palestinska myndighetens ledning?
fr · GR11773 · 2004-02-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:773 av () till statsrådet om HBT-personers situation i , och genomförde statsrådet ett besök i bland annat , och . Möten ägde rum med bland annat den salvadoranska biståndsministern , representanter för den guatemalanska regeringen samt president och utrikesminister . I dessa tre länder har homosexuella, bisexuella och transpersoner en mycket utsatt situation med vanligt förekommande diskriminering, vilket framgår av svensk ambassadrapportering om situationen för de mänskliga rättigheterna. Av andra källor, till exempel juristerna rapport up the Streets, som tar sikte på situationen i bland annat , framgår också att det inte är ovanligt med polisövergrepp mot HBT-personer. har vidare ett antal fall av våld mot HBT-personer inrapporterats där personernas sexuella läggning eller könsidentitet kan vara anledningen, bland annat tre mordfall i den salvadoranska huvudstaden. Jag vill därför fråga statsrådet om hon i samtal med företrädare för regeringarna i , och också tagit upp situationen för HBT-personer.
fr · GR11774 · 2004-02-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:774 av () till statsrådet om lagstiftningen för homo- och bisexuella i Den 9@12 februari genomförde statsrådet ett besök i flera centralamerikanska länder, däribland , där ett möte ägde rum med den nicaraguanske presidenten . tillhör det fåtal länder i världen som kraftigt försämrat sin lagstiftning gällande homo- och bisexuella. Landet införde nämligen ett straffrättsligt totalförbud mot sexuella förbindelser mellan personer av samma kön, och fängselsestraff mellan ett och kan utdömas. var samkönade förbindelser inte kriminaliserade. När lagen introducerades förekom starka internationella protester, men den nicaraguanska regeringen ignorerade dessa. Inte heller det pågående reformarbetet när det gäller strafflagstiftningen innebär att förbudet kommer att avskaffas; parlamentets har inte heller tagit några sådana initiativ. Då totalförbud mot samkönade relationer strider mot grundläggande mänskliga rättigheter vill jag fråga statsrådet om hon i samtal med företrädare för har tagit upp landets diskriminerande lagstiftning mot homo- och bisexuella.
fr · GR11775 · 2004-02-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:775 av () till näringsminister om och tyska utsläppsrätter Ska svenska skattebetalare betala tyska utsläppsrätter? Svenska statens kraftbolag har investerat hårt i kolgruvor och koleldade kraftverk i . har kritiserat detta, inte minst för att då blivit inblandat i verksamheter som är tvivelaktiga ur miljösynpunkt, bland annat brunkolsbrytning i östra med omflyttning av hela byar som följd. Näringsministern har tidigare försvarat agerande med att detta varit lönsamt för bolaget och därmed även de svenska skattebetalarna. Men kommer notan. Enligt tidningsuppgifter kommer den tyska regeringens förslag till utsläppsrätter för kraftbolag och industrier 2005 att innebära ett dråpslag för som riskerar att drabbas av extra kostnader . Vilka åtgärder tänker näringsministern vidta för att säkerställa att verksamhet i fortfarande kommer att vara lönsam med tanke på de extrakostnader utsläppsrätterna medför?
fr · GR11776 · 2004-02-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:776 av () till näringsminister om kraftledning i Laröd I deltar bland andra , i enlighet med avtal med kommunen, i exploatering av ett område strax norr om som heter Laröd. För att leva upp till de löften som kommunen och har gett till de medborgare som redan har flyttat in i nybyggda bostäder samt för att kunna färdigställa hela nybyggnationen krävs att en befintlig kraftledning grävs ned i marken. har gått med på att ta hela kostnaden för nedgrävningen. Kommunen är nöjd eftersom det förbättrar miljön och medför inga kostnader. Även har tillstyrkt. Därefter har ärendet hamnat hos , som fann att myndigheten ej hade behörighet att fatta beslut i ärendet på grund av att kraftledningen har förbindelse med . Därför måste regeringen fatta beslut i ärendet. Ärendet inkom därför till . har fortfarande inte fattat beslut i frågan som måste anses vara ett expeditionsärende. Oroliga medborgare, som har flyttat in i de nybyggda bostäderna bredvid kraftledningen, har hört av sig till mig. Dessutom har jag svårt att förstå hur välbehövlig nybyggnation fördröjs av så lång handläggningstid för ett enkelt expeditionsärende. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga när statsrådet avser att förelägga regeringen ärendet för beslut.
fr · GR11777 · 2004-02-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:777 av () till finansminister om utredning om idrottens skattesituation En idrottsförening eller annan allmännyttig ideell förening ska ägna sig åt den verksamhet som är syftet med föreningen. Det vill säga en tennisklubb ska ägna sig åt tennisspel. Tyvärr läggs alltmer tid inom föreningarna på att hålla reda på olika skatteregler. För att få en uppfattning om hur skattereglerna ser ut och även komma med förslag till förändringar gjorde en egen utredning om idrottens olika skatter, vilka presenterades . konstaterar i utredningen att reglerna är komplicerade och oklara men också att det är viktigt att reglerna ska tillämpas lika för alla. För att få ett tydligt och klart regelverk har gjort en framställan till regeringen om att en statlig utredning ska tillsättas. Statsrådet lovade vid 2003 att en översyn skulle göras av idrottens skattesituation. Vilka åtgärder har finansministern vidtagit för att en sådan utredning kommer till stånd?
fr · GR11778 · 2004-02-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:778 av () till finansminister om begränsningar för samordning av den allmänna kollektivtrafiken samt övriga samhällsbetalda resor Ett EU-direktiv (92/50) sätter stopp för kommuner, landsting och trafikhuvudmän att organisera gemensamma beställningscentraler. En sådan samordning skulle kunna ge möjlighet att delvis bromsa kostnadsutvecklingen. En förutsättning är dock att lagen om offentlig upphandling modifieras så att ägarna ska kunna överföra sina beställningscentraler till sina trafikhuvudmän utan föregående upphandling. I propositionen Mer tillgänglig kollektivtrafik (prop. 1996/97:115) beskrivs mycket tydligt målen för den allmänna kollektivtrafiken. Där står om ambitionen att göra den allmänna kollektivtrafiken mer tillgänglig för funktionshindrade. Syftet var vidare att stora kostnadsökningar för särlösningar i form av färdtjänst skulle begränsas genom ändrade resvanor. Detta skulle ske genom ökat resande för funktionshindrade i den ordinarie linjetrafiken och genom samordning av olika slag av offentligt betalda resor. Det ter sig dock märkligt att primär- och sekundärkommuner utifrån ovanstående resonemang inte ska kunna samordna verksamheten på ett ekonomisk rationellt sätt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern om han har för avsikt att genom ändring i lagstiftningen ge ägarna möjligheter att överföra sina beställningscentraler till sina trafikhuvudmän utan föregående upphandling och möjlighet att samordna upphandling av olika trafikformer enligt ett och samma kapitel i lagen om offentlig upphandling (14.3.3).
fr · GR11779 · 2004-02-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:779 av () till statsrådet om åtgärder mot ungdomsarbetslöshet Långtidsarbetslösheten bland ungdomar har fördubblats . Orsaken till detta är, enligt socialnämndsordföranden i , att AMS inte längre hänvisar ungdomarna till kommunen med ungdomsgarantiersättning, trots avtal med kommunerna. Kommunerna kan göra en viktig insats för att minska arbetslösheten om de bara får en möjlighet till det. I stället för att genom ungdomsgarantin kunna få meningsfull sysselsättning hänvisas ungdomarna till att leva på försörjningsstöd. Det är helt fel signal till unga människor från samhällets sida. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att stoppa långtidsarbetslösheten bland ungdomar.
fr · GR11780 · 2004-02-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:780 av () till kulturminister om bevarande av spannmålsmagasin Det finns tre spannmålsmagasin, så kallade lagerhus, kvar i . Av dessa byggnader finns en i , en i och en i . Samtliga är uppförda 1917@1919. Byggnaderna konstruerades av professorerna och ritades av arkitekten . Totalt uppfördes nio lagerhus varav tre finns kvar än . Lagerhuset i är i mycket dåligt skick, det i används aktivt som magasin och för det i har kommunstyrelsen beviljat rivningslov. i har fastställt ett rivningsförbud gentemot Kommunstyrelsen i Eslövs rivningslov, med motivering att frågan om byggnadsminnesförklaring är väckt. och landsantikvarien i har uttryckt åsikten att byggnaden har industri- och kulturhistoriskt värde. de gröna ställde genom en fråga i om ärendet där hon uttryckte åsikten att dessa historiska magasin är en angelägenhet både för och för hela landet. De kom ju till som ett statligt initiativ för att tjäna just hela landet. och , som gärna vill överta magasinet och utveckla en verksamhet i byggnaden, väntar på ett besked om framtiden. Avser ministern att verka för att Eslövs spannmålslagerhus bevaras ?