ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12454 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:454 om regeringens stöd till har frågat näringsminister om statens löften till mellersta och västra fortfarande står fast. Bakgrunden till frågan är de infrastrukturbeslut regeringen fattade . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I beslutet om definitiva ekonomiska ramar för länsplaner för regional transportinfrastruktur fick av sin ekonomiska ram under första hälften av planperioden. Motivet var att regeringen såg det som angeläget att snabbt kunna åstadkomma förbättringar av Rv 55 mellan och . Vidare ingick i de nationella väg- och järnvägsplaner som fastställdes av regeringen ett antal för viktiga investeringar, bland annat en östlig förbifart på Rv 55/56. Regeringen beräknade i budgetpropositionen att anslagsposten för Investeringar i regional plan skulle uppgå till 2005. Det är en nivå som är lägre än den nivå som de fastställda länsplanerna sammantaget summerar till 2005. Som en följd av detta kommer byggstarter av objekt som ligger tidigt i planerna att senareläggas. har regeringens uppgift att genomföra vägutbyggnaderna i länsplanerna utifrån tilldelade medel. Regeringen beslutade att en utbyggnad av mellan och ska ingå i den nationella väghållningsplanen för perioden 2004@2015. Motivet är att industrin i för sin framtida utveckling är beroende av förbättrade transportförutsättningar. För att kunna inrymma utbyggnaden har regeringen beslutat att tretton investeringsobjekt ska utgå ur den nationella väghållningsplanen. Inget av dessa 13 objekt ligger i . Därutöver kommer ett stort antal vägprojekt att behöva senareläggas. ska redovisa den ändrade väghållningsplanen för regeringen . Sammantaget står regeringens prioriteringar när det gäller infrastrukturen i mellersta och västra fast. Det statsfinansiella läget, liksom regeringens åtgärder för , kan dock innebära att tidsplanerna för vissa investeringar förskjuts.
frs · GS12455 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:455 om skogsindustriell forskning har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att de skogsindustriella aspekterna ska få ett tillräckligt stort utrymme inom det nationella forskningsprogram för skogsforskning som Formas har fått i uppdrag att ta fram. är ansvarigt departement för skogsforskningsfrågor. har motsvarande ansvar för industriell forskning. ansvarar för myndighetsstyrningen av Formas. Självfallet samverkar berörda departement kring frågor som berör flera verksamhetsområden och bidrar med respektive departements kompetensområde. Formas är dock själv ansvarigt för att ta fram ett forskningsprogram enligt det uppdrag som myndigheten har fått av regeringen. Jag förutsätter vidare att Formas samråder med berörda aktörer och redovisar ett väl avvägt programförslag till regeringen den 1mars 2005. Forskningsfrågor om skog och skogsindustri diskuteras även i arbetet med den forskningsproposition som regeringen avser att lämna till .
frs · GS12456 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:456 om halvprivata vägbyggen i har frågat om jag kommer att bjuda in politiker och näringsliv i i allmänhet och i synnerhet för att där presentera förslag till privat finansiering av det västsvenska och skaraborgska vägnätet, speciellt med avsikt på . Bakgrunden till frågan är att nåtts av uppgifter om att jag har för avsikt att bjuda in politiker i för att presentera ett förslag till privat finansiering av det skånska vägnätet. Jag har accepterat en inbjudan från politiker i att komma till och diskutera vägfrågor i länet, med betoning på . Jag har däremot inte deklarerat någon avsikt från min sida att vid det tillfället presentera ett förslag till privat finansiering av skånska vägar. uppgifter är således felaktiga. När det gäller vägar i vill jag påminna om att regeringen redan har tidigarelagt ett stort antal objekt i regionen, bland annat på , genom lån i .
frs · GS12457 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:457 om Axamo flygplats har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa flygverksamheten på Axamo flygplats i . driver och administrerar 19 statliga flygplatser, från i norr till i söder. Därutöver finns 23 kommunala och privata flygplatser där det bedrivs reguljär linjetrafik. Tillsammans bidrar dessa flygplatser till att upprätthålla en god transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Det ligger i mandat som affärsverk att se över sin organisation och utreda möjligheter till effektiviseringar inom ramen för de transportpolitiska krav som ställs på verket. har enligt dessa förutsättningar på eget initiativ genomfört en fördjupad studie av flygplatserna i , och . har behandlat rapporten vid sitt möte . När rapporten överlämnas till regeringen kommer den att bli föremål för sedvanlig behandling inom . Jag avser därefter att terkomma i frågan.
frs · GS12458 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:458 om kommunikationerna i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa förbättrade kommunikationer i och genomförandet av och regeringens beslut om elektrifiering av Blekinge kustbana. Bakgrunden till frågan är att i en skrivelse till begär besked om den framtida trafikens omfattning på Blekinge kustbana efter den planerade elektrifieringen. Rikstrafiken har utlovat att stödja interregional trafik motsvarande fyra dubbelturer per dag. Detta innebär att Rikstrafiken kommer att minska sitt stöd till Blekingetrafiken. Bakgrunden till detta är att Rikstrafiken ser över sitt engagemang inför en ny avtalsperiod så att det motsvarar den interregionala trafiken på Kustbanan. anför vidare att det finns ytterligare hot mot kommunikationer, dels att Rikstrafiken avser att upphandla busstrafik på sträckan Karlskrona@Emmaboda i stället för tågtrafik, dels att regeringen dragit tillbaka vägprojekt på i . Jag har uppfattat fråga till Blekingetrafiken som ett led i att säkerställa goda kommunikationer i . Av vad jag erfarit så planerar inte Rikstrafiken att upphandla busstrafik på sträckan Karlskrona@Emmaboda i stället för tågtrafik. Huvuddelen av de planerade projekten på finns kvar i den nationella väghållningsplanen.
frs · GS12459 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:459 om rättspsykiatri och annan psykiatrisk vård har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att flytta över ansvaret för den rättspsykiatriska vården från landstingen till staten. Regeringen har genom en rad åtgärder arbetat för att stärka den psykiatriska vården. Till exempel har en nationell psykiatrisamordnare tillsatts och regeringen har i budgetpropositionen bland annat föreslagit att det inom psykiatrins område ska avsättas sammanlagt . Syftet är bland annat att förbättra tillgängligheten till vård och socialt stöd samt att utveckla verksamheter för personer med psykisk sjukdom eller psykiskt funktionshinder. I detta sammanhang vill jag också framhålla att det är viktigt att sjukvårdshuvudmännen tar ett ansvar för att skapa ett effektivt resursutnyttjande inom psykiatrin, bland annat genom förbättrad samverkan. Det är naturligtvis allvarligt om den rättspsykiatriska vården tar resurser av övrig psykiatrisk vård eller medför att vården inte kan bedrivas rationellt. Frågan har bland annat uppmärksammats av , som i betänkandet Psykisk störning, brott och ansvar (SOU 2002:3) har utrett frågor om ansvar och påföljder för psykiskt störda lagöverträdare och finansieringen av den rättspsykiatriska vården. Betänkandet bereds inom . Psykiatrisamordnaren kommer, inom ramen för sitt uppdrag, att titta på psykiatrin i sin helhet och i nära dialog med regeringen utreda och lämna förslag till de åtgärder som är nödvändiga för att stärka och utveckla området.
frs · GS12460 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:460 om polisens användning av kräkmedel har frågat mig om jag avser att pröva frågan om att tillåta polisen att använda sig av kräkmedel. För regeringen är och förblir narkotikabrottsligheten ett av de mest prioriterade områdena inom svensk kriminalpolitik. Det pågår mycket arbete såväl inom polisen som inom för att åstadkomma en effektivare narkotikabekämpning. Arbetet handlar bland annat om de stora frågorna kring att ta hand om ungdomar i riskzonen, men även om de konkreta frågorna om polisens insatser och lagstiftningen inom området. Lagstiftningen måste naturligtvis utvecklas för att på ett effektivt sätt bekämpa brottsligheten. När det gäller just tanken på att använda kräkmedel har den avvisats vid samtliga tillfällen den varit föremål för övervägande. Senast den frågan togs upp var i samband med beredningen av slutbetänkande (SOU 2000:126). Jag följer självklart utvecklingen på området och är beredd att vidta åtgärder om behovet uppstår.
frs · GS12461 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:461 om upptaxering för energibesparande åtgärder har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att energibesparande åtgärder @ med tanke på hur sådana åtgärder påverkar fastighetens taxeringsvärde @ ska premieras i stället för att bestraffas. För att stimulera investeringen i energibesparande åtgärder har regeringen vidtagit olika åtgärder. En skattereduktion för vissa miljöinstallationer i småhus har införts från och med . Skattereduktion kan ges för installation av energieffektiva fönster i befintliga småhus samt för installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem i nyproducerade småhus. Även det så kallade ROT-avdraget, som trädde i kraft , kan medges för utgifter för arbete i miljöförbättrande riktning till exempel tilläggsisolering eller borrning för att kunna installera bergvärme.
frs · GS12463 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:463 om marin strategi har frågat mig om jag är beredd att lägga fram skarpa förslag i en proposition om havsmiljöfrågorna. har lagt fram ett stort antal åtgärdsförslag som kan bidra till att bryta den pågående negativa trenden i havsmiljön. Vissa av kommissionens förslag har redan börjat genomföras. Exempel på detta är förstärkningen av räddningsberedskapen till sjöss och att selektiva och skonsamma fiskemetoder och redskap utvecklas. Ett flertal konkreta åtgärdsförslag kommer att behandlas i den kommande miljömålspropositionen, som frågeställaren mycket riktigt nämner. De nationella miljökvalitetsmålen som är relevanta för havsmiljön utgör grunden för havsmiljöpolitiken. Där anges delmål, tidsramar och åtgärder som behövs för att vi ska uppnå ett hav i balans. Havsmiljöfrågan är dock så viktig att det även behövs en särskild sammanhållen havsmiljöstrategi som är miljömålsövergripande och som inbegriper alla samhällssektorer som påverkar haven. Regeringen kommer att presentera en sådan strategi . Avsikten är att den bland annat ska bygga på de mer strategiska och övergripande förslagen i betänkande. Flera av dessa förslag behöver sannolikt utredas närmare, medan andra är mer konkreta. Jag utesluter inte en proposition, men inriktningen är att strategin kommer att läggas fram i form av en skrivelse.
frs · GS12464 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:464 om modell för spelberoendeprövning har frågat finansminister om vilka åtgärder han kommer att vidta för att en modell för prövning ur spelberoendesynpunkt tas fram vid prövning av eventuellt undantag från kreditförbudet vid spel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har fullt förtroende för Lotteriinspektionen. Jag utgår från att inspektionen kommer att göra korrekta bedömningar vid eventuella ansökningar om undantag från kreditförbudet. Jag finner därför ingen anledning att vidta några åtgärder i sammanhanget.
frs · GS12465 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:465 om svensk utveckling av minor har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att stoppa vidareutveckling av material som kan användas för att utveckla personminor. Vid , , bedrivs viss forskning som är inriktad på minor och minröjningsutrustning. Forskningen kan sammanfattas i två punkter: dels handlar det om att utveckla förmågan att detektera explosivämnen samt dels att medverka till att få fram explosivämnen som bryts ned av sig själva . Forskningen finansieras av bland annat Försvarsmakten och internationella organ, som till exempel Policy Center. Forskningen inkluderar inte utveckling av truppminor. , som ratificerade 1998 och som för del trädde i kraft , innebär ett absolut förbud mot användning av truppminor. Konventionen är bindande för och 142 andra stater. Konventionen förbjuder tillverkning, överföring, förbandsläggning och lagerhållning av truppminor. Förutom förbudet mot truppminor innehåller konventionen också ett antal åtgärder för att handskas med konsekvenserna av tidigare användning av truppminor, som till exempel röjning av minfält, stöd till minoffer och information och undervisning om minriskreducering. användningsförbud för truppminor är absolut och ny förbättrad teknologi för självförstöring och självdeaktivering förändrar inte detta förhållande. har inte för avsikt att frångå sina förpliktelser enligt . bidrar aktivt till att minska riskerna för att människor runt om i världen drabbas av minor och oexploderad ammunition. och oexploderad ammunition är ett stort hinder för utveckling och försoning i många områden. Därför kommer även i fortsättningen att arbeta aktivt med dessa frågor. Inom ramen för konventionen om vissa konventionella vapen (CCW) pågår exempelvis ett internationellt arbete som rör reglering av fordonsminor. I detta sammanhang har frågan om förstörings- och deaktiveringsmekanismer tagits upp. Detta arbete inkluderar också förebyggande tekniska åtgärder för att minska de negativa effekterna av explosiva lämningar av krig, den så kallade ERW-processen. Arbetet syftar bland annat till att minska förekomsten av oexploderad ammunition alla slag. I och med att den forskning som FOI bedriver inom detta område syftar till att förbättra teknologin för självförstöring och därför inte innebär något brott mot avser jag inte att vidta några åtgärder.
frs · GS12466 · 2004-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:466 om rätt till självbestämmande har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta när frågan om självbestämmanderätt nästa gång kommer upp i . kunde resolutionen om inte antas med konsensus när frågan diskuterades i fjärde utskottet under den 59:e generalförsamlingen. beklagar att utskottets tidigare enighet i Västsaharafrågan brutits. Att frågan gick till omröstning hade politiska orsaker och berodde på att och , trots omfattande medlingsförsök bland annat från EU:s sida, inte lyckades kompromissa sig fram till ömsesidigt acceptabla skrivningar i resolutionen. Den avgörande tvistefrågan i den inflammerade debatten om resolutionstexten var det särskilda sändebudet roll, inte det västsahariska folkets rätt till självbestämmande. EU valde i det läget att avstå från att rösta. Stödet för det västsahariska folkets rätt till självbestämmande har sanktionerats av , senast genom resolutionerna (2003) och 1541 (2004), och indirekt av fjärde utskottet genom referens till dessa resolutioner. stöder FN:s generalsekreterare i dennes ansträngningar att nå en politisk lösning på konflikten i . Ett enigt EU kunde genom sitt avstående från att rösta markera att stödet till FN:s ansträngningar inte får undermineras. Avståendet från att rösta bör även ses i ljuset av EU:s röstförklaring vari bland annat betonas det fortsatta stödet för det västsahariska folkets rätt till självbestämmande. Genom röstförklaringen uttalar EU sitt stöd för resolutionens centrala, substantiella delar utan att delta i det politiska spel som parterna ägnat sig åt i det fjärde utskottet. avstående från att rösta bör därför inte tolkas som något förändrat politiskt ställningstagande i Västsaharafrågan. fortsätter att hävda västsahariernas rätt till självbestämmande och kommer att agera utifrån detta när frågan fortsatt behandlas i FN.
frs · GS12467 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:467 om främjande av kommunernas klimatinvesteringar har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att säkerställa att får fördela återstående i Klimpbidrag och därefter också får besluta om ytterligare Klimpbidrag , i enlighet med budgetpropositionen. Jag håller med om att ett framgångsrikt bekämpande av växthuseffekten förutsätter engagemang från både företag, medborgare och kommuner. Regeringens satsning på klimatinvesteringsprogram är ett viktigt instrument för att utveckla morgondagens energisnåla teknik. Dessutom ges möjligheter att mobilisera ett lokalt arbete och ta klimatarbetet till enskilda människor och stimulera den kreativitet och det engagemang som finns lokalt, i det lokala näringslivet, i lokala institutioner och hos allmänheten. Regeringen föreslog ekonomiska vårproposition (prop.2003/04:100) att klimatinvesteringsprogrammen utökas med 2005 och 2006. Syftet var att möjliggöra en ökad takt och höjda ambitioner i klimatarbetet. Detta har också behandlats i budgetpropositionen (prop.2004/05:1). Jag verkar för att ska kunna använda de medel som de fått tilldelade. Under förutsättning att beslutar om anslagen i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen avser jag att i regleringsbrev tydliggöra att kommer att kunna besluta om medel till klimatinvesteringsprogrammen som omfattar dels tidigare anslagssparanden, dels nya beslutade medel .
frs · GS12468 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:468 om handläggningstider i asylprövning har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att tillse att mål för handläggningstider sammanfaller med regeringens och att återrapporteringen till riksdag och regering inte blir lidande. Att hantera en situation där asylinströmningen till ökar med i storleksordningen i sträck, vilket var läget , försvårar såväl personal- som budgetmässig planering. Asylinströmningen tredubblades från 11000 till 33000. Trots denna kraftiga ökning av asylsökande har regeringens mål legat fast som fått ökade resurser. har samma mål för handläggningstider i asylprövning som regeringen. Vad jag har erfarit kommer i sin verksamhetsplan för också att ha samma mål som regeringen. bedömning är att nuvarande mål kommer att uppnås . Handläggningstiderna hos påverkas av flera faktorer, såsom antalet asylsökande och ärendenas komplexitet. Exempelvis saknar av de asylsökande passhandlingar och dessutom förekommer att de uppträder under falsk identitet. som vissa grupper av asylsökande med lagakraftvunna beslut inte lämnar eftersom återvändandet efter verkställigheten för dessa är frivilligt. återrapportering görs i enlighet med regeringens mål. Rapporteringen skulle bli mer rättvisande om verket utöver den sedvanliga redovisningen även visar på den genomsnittliga handläggningstiden exklusive de personer som är inskrivna i mottagandesystemet med lagakraftvunna beslut och som inte kan verkställas. Jag ser med tillförsikt fram emot att kommer att nå regeringens mål .
frs · GS12469 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:469 om statliga myndigheter och politisk opinionsbildning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga i syfte att utreda och reglera myndigheternas politiska opinionsbildning. har tidigare i en interpellation till min företrädare tagit upp frågan om myndigheternas roll som opinionsbildare och gått så långt som att hävda att alltfler myndigheter ägnar sig åt renodlad politisk propaganda. Jag tycker att på ett övertygande sätt tillbakavisat detta påstående. Förutom de exempel som togs upp i ovannämnda interpellation så pekar nu på en enkät som Försvarsmakten sänt ut till bland andra ledamöter av . Vad Försvarsmakten genomför är en attitydundersökning som riktar sig såväl internt till de anställda i försvaret som till olika externa intressenter. Syftet är inte att bedriva opinionsbildning eller kampanjer utan att få kunskap om vilken bild som finns av Försvarsmakten. Jag ser inte detta som något anmärkningsvärt utan som ett sätt att inhämta anställdas och andra intressenters uppfattningar för att få till stånd ett underlag i syfte att förbättra sin verksamhet. Jag är emellertid medveten om att det ibland kan vara en grannlaga uppgift att dra gränsen mellan vad som bör vara myndigheternas uppgifter och vad som bör förbehållas den politiska opinionsbildningen. Det är därför viktigt att det sker en öppen debatt om denna gränsdragning. Som ett led i en sådan debatt kommer jag att ta initiativ till att dessa frågor tas upp till diskussion i den chefsutbildning som anordnar för samtliga myndighetschefer.
frs · GS12470 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:470 om kampen mot vardagsbrottsligheten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att intensifiera kampen mot vardagsbrottsligheten. I ett öppet och demokratiskt samhälle är det en grundprincip att brott upp. Det ska därför alltid vara utgångspunkten när polisen får in en anmälan om brott. En övervägande del av alla brott utgörs av den så kallade mängdbrottsligheten som drabbar människor i deras vardag. Regeringen har gjort stora satsningar på polisen genom främst årliga anslagsökningar. Syftet med dessa är framför allt att öka antalet poliser och vi kan nu se att dessa satsningar gett resultat. För snart ökar antalet poliser. kommer antalet poliser enligt prognos att uppgå till närmare 17200. Det är en nettoökning med 1100 poliser på bara . Genom denna satsning förbättras naturligtvis polisens förutsättningar att förebygga och utreda brott. Vi måste också komma ihåg att samhällets aktörer har ett gemensamt ansvar att minska riskerna för att brott begås. De lokala brottsförebyggande råden som finns i de flesta delar av landet, spelar en stor roll i detta arbete. Det har visat sig att mängdbrotten i betydande utsträckning kan förebyggas genom en insiktsfull bebyggelseplanering, tekniska åtgärder mot fordonsinbrott, ökad informell social kontroll med mera. Även åklagarväsendet har vidtagit en rad åtgärder för att på olika sätt öka uppklaringen av mängdbrott. Vid många åklagarkammare finns åklagare med speciell kompetens när det gäller utredningar om mängdbrott. Dessa åklagare har ett nära samarbete med polisens brottsutredare. Av det som sagts ovan framgår att jag helt delar uppfattning att bekämpningen av mängdbrottsligheten är en viktig fråga. Jag ämnar därför driva frågan vidare i det fortsatta arbetet med att utveckla rättsväsendet.