ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111173 · 2004-05-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:1173 av () till justitieminister om skattepengar och partistöd I Kommun-Aktuellt kan man läsa att det betalas ut tio gånger så stort partistöd i vissa kommuner jämfört med andra. Vidare ställs ett antal relevanta frågor om vad partierna gör med partistödet, vilken effekt det har för demokratin och hur förutsättningarna som skiljer så oerhört påverkar det partipolitiska arbetet. En ytterligare fråga som är berättigad är hur det påverkar valresultatet. Innebär mest pengar flest röster? Tydligt är att i socialdemokratiska kommuner är man mer generös med bidrag trots allt mindre pengar till skolan, vården och omsorgen. Min fråga till ministern är: På vilket sätt avser ministern att verka för en ökad kontroll av hur skattepengar används när det gäller partistöd?
fr · GR111174 · 2004-05-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:1174 av () till statsrådet om försäkringsvillkor för bilar och bussar Öppnandet av har gjort det möjligt att lättare köra bil och buss till . Men försäkringsvillkoren för bilar och bussar, som man kör med, är mycket dåliga. Om en olycka eller annan incident händer under resan innebär det en ren katastrof för de inblandade, inte bara fysiskt utan även rent ekonomiskt. är det bara ett försäkringsbolag i som försäkrar bilar och bussar för färd inne i . Många bil- och bussförare vet ej om detta och tror att de är försäkrade. som efterfrågan på alla typer av utbyte med det ryska samhället växer, innebär dessa dåliga försäkringsvillkor att utbytesresor kommer att minska i antal eller upphöra helt. Jag vill fråga vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att konsumenterna bättre kan försäkra sina fordon för resa i .
fr · GR111175 · 2004-05-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:1175 av () till statsrådet om fjärde storstadsregionen Fjärde storstadsregionen utgörs av städerna och samt orter inom pendlingsavstånd från dessa städer. Geografiskt ligger inte städerna längre från varandra än motsvarande olika delar av . Sedan och för sedan valt att marknadsföra sig tillsammans har ett storstadsområde med 260000 invånare, lika stort som , skapats. I takt med det ökade samarbetet har kommunikationerna förbättrats och 6700 personer pendlar nu mellan städerna. /är alltså de facto en arbetsmarknadsregion. Tyvärr ser man det inte så från statligt håll. Det innebär bland annat att regionen går miste om utländska företagsetableringar och statliga infrastrukturinvesteringar. Eftersom separat redovisning sker tror investerare att arbetskraftstillgången är mindre än den är. Framför allt är det AMS och som ansvarar för redovisning av statistik och arbetsmarknadsregionindelning till exempelvis EU. Två tvillingstäder av och storlek är unikt i , men inte i andra länder. Där har man haft stora fördelar av att behandlas som en region. Om det går att skapa en ny slagkraftig region som ger fördelar i ett internationellt marknadsföringsperspektiv och med sin närhet i vissa fall även förstärker borde man från statligt håll underlätta detta. Med anledning av ovanstående frågar jag statsrådet om hon är beredd att medverka till att /behandlas som en region, den fjärde storstadsregionen, från statligt håll.
fr · GR111176 · 2004-05-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:1176 av () till näringsminister om överlåtelse av fordon till har riktat kritik mot det sätt på vilket och affärsverket () har hanterat beslut om kapitaltillskott etcetera. Enligt beslut skulle affärsverket överta de fordon som används i upphandlad trafik till marknadsvärde. skriver i sin rapport: "ASJ har själva betydande invändningar mot gjorda antaganden om framtida kostnader och intäkter. Skulle justeringar göras med hänsyn till ASJ:s bedömningar om framtida kostnader och intäkter, förutom garanterade hyresintäkter från Rikstrafiken, skulle marknadsvärdet enligt denna värdering bli betydligt lägre. Då ASJ inte har presenterat underlag som styrker att överlåtelsen skett till marknadsvärde kan inte ta ställning till om överlåtelsen gjorts i enlighet med regeringens proposition och beslut." Ifall det är så att ASJ har övertagit fordonen till ett pris över marknadsvärde, så har fått ett förtäckt kapitaltillskott av staten via ASJ. Detta har i så fall skett helt i strid med beslut och på tvärs mot om statsstöd. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att undersöka substansen i kritik, det vill säga om fordonen överlåtits till marknadsvärde eller om ett förtäckt kapitaltillskott har skett samt huruvida beslut har följts eller inte?
fr · GR111177 · 2004-05-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:1177 av () till näringsminister om förtroendet för statliga bolag presenterade sitt betänkande. Där konstaterades att förtroendet för de statliga företagens ledningar är lågt. Endast politiker och börsmäklare ligger ännu sämre till. konstaterar att den förtroendekris som finns när det gäller de statliga bolagen i mångt och mycket beror på brister i ägarstyrningen och regeringens förvaltning av bolagen. Den pekar också på att staten bör vara ett föredöme som ägare och förvaltare av bolag. Vilket är något som brister . Regeringen har med stor iver fört en öppen diskussion om förtroendet för det privata näringslivet. Jag hoppas att regeringen , efter att ha fått problemet beskrivet av sin egen utredare, ska ta initiativ till en lika öppen debatt om förtroendet för regeringens hantering av statens bolag och förtroendet för de statliga bolagen i sig. Detta skulle till exempel kunna göras inom ramen för en etikkommission för de statliga bolagen. Grundläggande för att vinna förtroende är enligt att visa stor öppenhet och att man ger en tydlig, begriplig, korrekt och relevant information som är anpassad till respektive målgrupps intresse i verksamheten. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att förbättra ägarstyrningen och regeringens förvaltning av samt öka förtroendet för de statliga bolagen?
fr · GR111178 · 2004-05-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:1178 av () till försvarsminister om strategi för försvarsbeslutet står inför ett nytt försvarsbeslut @ ett smärtsamt beslut för många orter och försvarsanställda runtom i landet, då det med stor sannolikhet innebär att många förlorar sina jobb. Försvarsmaktens ledning har aviserat behovet av lagförändringar för att på ett godtagbart sätt klara personalförsörjningen . Överbefälhavaren har också framfört önskemål att försvarsbeslutet ska tas i flera steg: att först börja med strategiska vägval och därefter, i konsekvens med strategin, besluta i detaljer. Alla partier i riksdag är överens om att internationella insatser är ett prioriterat område. Vi ska hjälpa till att bygga fred och samförstånd i världen. För att våra insatsstyrkor ska hålla god kvalitet måste de vara väl övade för uppgiften. Överbefälhavaren har föreslagit visstidsanställning av officerare och en form av kontraktställda värnpliktiga. Med anledning av det ovan nämnda frågar jag ministern: Hur avser ministern att handha försvarsbeslutet i all dess komplexitet med lagförändringar, stegvisa beslut och anställningsformer?
fr · GR111179 · 2004-05-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:1179 av () till statsrådet om semestertider hos Försäkringskassornas arbetsbelastning är väl känd av såväl försäkringstagare som hos medarbetarna. Det har visat sig genom höga sjuktal. Höga ohälsotal har gjort att möjligheten för tjänstemännen att hinna med varje enskilt fall blivit allt svårare. Förhållanden är otillfredsställande och måste skyndsamt åtgärdas. Den nu pågående förändringen inom förbättrar verkligen inte den aktuella arbetssituationen. har det kommit rapporter om att sjukersättningar utbetalas med stor fördröjning vilket drabbar sjukskrivna människor som verkligen är i behov av sina berättigade ersättningar. Med omtanke om såväl anställda som försäkringstagare oroar jag mig mycket för sommarens semestertider. Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att omgående rätta till den ohållbara situation som medför en alltför tung arbetsbelastning för personal och gör att utbetalningar fördröjs ?
fr · GR111180 · 2004-05-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:1180 av () till statsminister om regionala insatser för I partiledardebatten så utlovade statsministern särskilda regionala insatser för , och . Som företrädare för och med god inblick i länets utsatta läge på arbetsmarknaden var det ett mycket positivt besked. ställde jag en skriftlig fråga till statsministern om de utlovade regionala insatserna. Jag fick svar från minister som tydligen fått i uppgift att handlägga uppdraget. Svaret var mycket kortfattat och kan sammanfattas med att ett program för insatserna kommer att presenteras . Inga besked gavs dock, varken i vårpropositionen eller tilläggsbudgeten. Arbetsmarknadsläget i är mycket ansträngt, med den högsta ungdomsarbetslösheten och byggarbetslösheten i landet. De flesta av länets kommuner brottas med stora budgetunderskott, vilket kommer att öka arbetslösheten ytterligare. Därför vill jag återigen fråga statsminister : Står statsministern kvar vid löften om särskilda regionala insatser för och när kommer de att presenteras?
fr · GR111181 · 2004-05-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:1181 av () till utbildningsminister om barntillägg för studenter I vårpropositionen står "Inom utgiftsområde 15 Studiestöd beräknas öka med 450miljoner kronor till följd av ett barntillägg till studerande." Utöver det finns inga förslag på nivåer. På hemsida kan man läsa: "Efter förhandlingarna om vårbudgeten mellan mp, v och s står det nu klart att barntillägget för studenter återinförs med 500kr per student med barn, ." har drivit frågan om barntillägg för studenter, eftersom vi nåtts av oroväckande signaler från enskilda studenter, lokala studentkårer och SFS, . har ett finansierat barntilläggsförslag till barn vars föräldrar är högskolestudenter. Vi konstaterar att uttryckt sig tvärtom, att bidraget ska utgå per student. I så fall får två studenter med ett barn fyra gånger så stort barntillägg som en student med två barn. ser med stort intresse fram emot regeringens förslag till barntillägg. Mot bakgrund av det ovan anförda: Vad avser ministern att göra för att barntillägget för studenter med barn utformas så att barnens behov ställs i centrum?
fr · GR111182 · 2004-05-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:1182 av () till utrikesminister om medborgerliga rättigheter har den israeliske kärnkraftsteknikern suttit fängslad, anklagad för förräderi och spioneri. Efter att ha kidnappats av och i hemlighet förts till en rättegång bakom lykta dörrar, döms Vanunu till fängelse och avtjänar största delen av fängelsetiden isolerad. Den israeliska staten har inför frigivningen officiellt uttalat krav på begränsningar av Vanunus rörelsefrihet på ett sådant sätt att det anses strida mot artikel 12 i FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. Efter frigivningen ser vi nu att farhågorna kring Vanunus medborgerliga rättigheter infrias. Jag hävdar att det är staten plikt att behandla Vanunu enligt de folkrättsliga och grundläggande internationella konventioners regler vad gäller mänskliga rättigheter. Efter avtjänat straff ska Vanunu åtnjuta samma rättigheter och skyldigheter som andra israeliska medborgare. Avser utrikesministern att vidta åtgärder i syfte att förmå staten att tillerkänna sina självklara rättigheter och upphäva begränsningarna i hans rörelsefrihet?
fr · GR111183 · 2004-05-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:1183 av () till statsrådet om revor i trygghetssystemen tillbaka har jag från olika håll fått oroande vittnesmål om att antalet personer ökar som oförskyllt drabbas av att varken kunna få sjukförsäkring eller a@kassa. De livsöden som återges varierar; det kan vara alltifrån att bli utsatt för starkt ifrågasättande av rätten till sjukpenning till hårdnande krav från arbetsförmedlingarna. har återgivit exempel hur människor som blivit arbetslösa även mist sin sjukpenning då de missat anmäla sig hos arbetsförmedlingen inom . Jag tycker det är svårt att avgöra om de här förhållandena beror på ett allmänt hårdnande samhällsklimat, eller om det är så att försäkringskassor och arbetsförmedlingar är satta under ett sådant tryck att enskilda kommer i kläm. Det jag vet är att varje människa som begär hjälp men lämnas helt utan stöd är ett misslyckande från samhällets sida. Min fråga till arbetslivsministern är: Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att vi ska kunna minimera riskerna att människor ramlar ur de sociala trygghetssystemen och blir utan ersättning?
fr · GR111184 · 2004-05-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:1184 av () till statsrådet om åtgärder mot social fobi @ av den vuxna befolkningen i lider av social fobi. Cirka hälften av alla med social fobi drabbas av nedstämdhet och depression. Social fobi yttrar sig exempelvis i svårigheter vid muntlig framställning och rädsla för att väcka uppmärksamhet. Om man inte får behandling kanske man får välja bort vissa yrken eller utbildningar. Man kan också bli ensam för att man inte vågar söka efter nära relationer. Därför kan social fobi sägas vara ett angeläget folkhälsoproblem. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förebygga och effektivisera behandling av social fobi?
fr · GR111185 · 2004-05-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:1185 av () till statsrådet om järnvägstrafiken i Bra kommunikationer skapar tillväxt. Tyvärr har dock järnvägstrafiken till och från gradvis försämrats. När X2000-tågen kom fanns två dagliga turer i vardera riktningen mellan och . tog man bort en av dessa turer. har SJ försämrat trafiken än mer. , då man misslyckades med att sköta underhållet av X2000-vagnarna, fick SJ brist på fungerande vagnar, vilket drabbade . Vi utlovades att få tillbaka vagnarna vid nästa tidtabellsskifte och nästa och nästa. tog man slutgiltigt bort X2000 ur tidtabellen. talade man om satsningar så att restiden Borlänge@Stockholm skulle bli och , och man kom faktiskt ned ett tag, men tar de flesta tåg och . Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att näringslivet och befolkningen i ska få bättre järnvägsförbindelser?
fr · GR111186 · 2004-05-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:1186 av de () till försvarsminister om jämställdhet, kvinnor och försvaret På frågestunden frågade jag jämställdhetsminister vad regeringen tänker göra för att regeringens tal om fler kvinnor i försvaret inte bara ska bli vackra ord utan också förverkligas. Som bakgrund till min fråga tog jag upp att all intagning till yrkesofficersutbildningen stoppas på grund av besparingarna inom försvaret. Jag vet att många flickor som frivilligt gjort lumpen med målet att bli yrkesofficerare nu ställs utanför yrkesofficersutbildningen genom den stoppade intagningen. I sitt svar lovade att genast gå till försvarsministern för att sedan återkomma med ett seriöst svar på frågan om den stoppade intagningen. Jag vill nu fråga om analysen av jämställdhetseffekterna av intagningsstoppet kommer att föranleda någon åtgärd från försvarsministerns sida beträffande yrkesofficersutbildningen.
fr · GR111187 · 2004-05-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:1187 av () till statsrådet om åtgärder för staten som arbetsgivare Att inte använda skattemedel effektivt är som att stjäla från de fattiga, framhöll socialministern och socialdemokraten . Förra statsrådet har kvitterat ut 63000kr , utan att ha haft några arbetsuppgifter knutna till sin tjänst som generaldirektör. inte heller i fortsättningen kan förse med arbetsuppgifter kan han enligt reglerna ändå behålla sin lön då hans förordnande går ut. När förordnande går ut kommer han att ha kvitterat ut i lön, oavsett om han har arbetat eller ej. "Vi har misslyckats som arbetsgivare", kommenterade statsminister till . Det är lätt att instämma, och därför vill jag frågan statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra liknande situationer framöver?
fr · GR111188 · 2004-05-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:1188 av () till näringsminister om kvicksilverexport Enligt uppgifter i exporterar kvicksilver, så kallat zinkslig, till bland annat . Därifrån säljs det vidare och hamnar hos en rad mottagare bland annat guldgrävare i . Många av dessa skadas för livet. Detta sker som Kemikalieinspektionen i förslår totalförbud mot all kvicksilverhantering i . Min fråga till statsrådet är: Vilka initiativ tänker statsrådet ta för att exporten av kvicksilverhaltiga ämnen ej når ?
fr · GR111189 · 2004-05-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:1189 av () till statsrådet om utvärdering av effektiviteten i Anslaget i statsbudgeten till har ökat dramatiskt. uppgick anslaget till . anslogs för det här året. Det innebär en ökning av anslaget med . Under tid som statsminister har antalet anställda vuxit markant. I arbetar nu ca 4500 personer. leds av regeringen och är därmed en politiskt styrd organisation där regeringen avgör arbetets inriktning och organisation. Statsministern framhöll i ett inslag i SVT:s Rapport att fallet med ett före detta statsråd som uppbar lön utan att ha uppgifter knutna till sitt uppdrag innebar ett "misslyckande" för regeringens som arbetsgivare. Mot bakgrund av ökningen i både anslag och anställda vill jag därför fråga statsrådet: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att utvärdera effektiviteten i ?
fr · GR111190 · 2004-05-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:1190 av () till miljöminister om trä i byggandet Regeringen arbetar för att ta fram en nationell strategi för att öka användningen av trä i byggandet. Målet anges vara att av samtliga hus i på tre@fem våningar byggs i trä. Tidsperspektivet är 10@15 år. Denna nationella strategi har väckt reaktioner hos aktörer på marknaden som företräder andra slags byggmaterial. Förslaget anses snedvrida konkurrensen och aktörerna menar att staten inte ska använda offentliga medel för marknadsföringskampanjer av enskilt byggmaterial. menar att regeringens strategiplan behöver kompletteras med en rättslig analys för att undersöka om den är förenlig med . En nationell strategi ska syfta till att möjliggöra ökad sysselsättning. En ökad träanvändning ger också möjligheter för bättre konkurrens på byggmaterialsidan. Trä anses också vara miljövänligt. Ståndpunkter som avfärdas av konkurrenter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöministern vad hon avser att vidta för åtgärder för att en nationell strategi för ökad träanvändning i byggandet inte ska leda till snedvriden konkurrens sett till .
fr · GR111191 · 2004-05-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:1191 av () till socialminister om kvinnorelaterade sjukdomar All forskning på kvinnorelaterade sjukdomar har till bedrivits på män @ oftast i värnpliktsåldern. Detta är fullkomligt vansinnigt. vet vi att hjärtinfarkt är den främsta dödsorsaken för kvinnor . Symtomen på hjärtinfarkt är olika för kvinnor och män och det är inte alltid läkarna känner igen symtomen på kvinnlig hjärtinfarkt eftersom kvinnoperspektivet först börjat ingå i läkarutbildningen. Om du är man eller kvinna har stor betydelse för hur du reagerar på medicin och behandling. Trots detta är det mannen som är norm inom det mesta av dagens forskning. När en medicin framtas har den oftast testats på en ung man. Detsamma gäller trafikskador. Kvinnor skadas på ett annat sätt. Till exempel nackskador, då bilstolarna är utprovade och testade efter manlig modell. Trots att forskning påvisar att vi är olika, män och kvinnor, i vår uppbyggnad så produceras bilstolar efter en manlig modell, vilket leder till att kvinnor får svårare och fler skador vid en trafikolycka. Det är dags att "mannen som norm" slopas och att forskning kring ovanstående frågor tar hänsyn till kön som en faktor. Mot denna bakgrund frågar jag socialministern: Avser socialministern att vidta några åtgärder för att förändra dagens situation som är allt annat är jämställd?
fr · GR111192 · 2004-05-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:1192 av () till statsrådet om överviktiga barn Flera undersökningar visar att övervikt bland barn har blivit allt vanligare. En övervikt man ofta får bära med sig hela livet. Fyra svenska studier har publicerats . Samtliga utgår från beräkning av , , och uppvisar en oroande utveckling vad gäller barns tilltagande fetma. På vissa håll har antalet överviktiga barn fördubblats . Förekomsten av svår övervikt har ökat ännu mer, även i de lägre åldrarna. Detta är ett oroande folkhälsoproblem. Totalt räknas en halv miljon svenskar som överviktiga. kostar fetman ca och kostrelaterade sjukdomar ökar explosionsartat i hela västvärlden. Det kanske inte alltid rör sig om ett klass- och könsperspektiv, men detta är bidragande faktorer. I alltfler kommuner avgiftbeläggs skollunchen, och alla har därför inte råd att låta sina ungdomar äta i skolan. Fysiska aktiviteter kan vara dyra och svåra att finansiera för låginkomsttagare, flerbarnsfamiljer och ensamstående föräldrar. Hur kan vi hjälpa barn och ungdomar att ta kontroll över sina kost- och motionsvanor? Det är möjligt att förbättra förutsättningarna bland annat genom ökad kost- och konsumentupplysning i skolan och genom att ge fler tillfällen till fysisk aktivitet. På många håll minskas nu istället antalet lektioner i dessa skolämnen. Matval, livsstil och hälsa kanske borde bli ett nytt skolämne? Jag vill fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att förhindra och förebygga detta ökande folkhälsoproblem bland barn och ungdom?
fr · GR111193 · 2004-05-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:1193 av () till utbildningsminister om fetma bland barn i Flera undersökningar visar att övervikt bland barn har blivit allt vanligare. Fyra svenska studier har publicerats . Samtliga utgår från beräkning av , , och uppvisar en oroande utveckling vad gäller barns tilltagande fetma. På vissa håll har antalet överviktiga barn fördubblats . Förekomsten av svår övervikt har ökat ännu mer, även i de lägre åldrarna. Detta är ett oroande folkhälsoproblem. Enligt min mening är skolan en plats där man har möjlighet att fånga upp, förebygga och åtgärda detta problem. Man kan förbättra förutsättningarna bland annat genom ökad hem- och konsumentkunskap och genom att ge eleverna fler tillfällen till fysisk aktivitet. På många håll minskas nu i stället antalet lektioner av dessa slag. Barn och ungdomar har en mer stillasittande tillvaro än . Skolmaten som serveras bör vara sådan som eleverna vill ha, för att de ska äta lunch på skolan och inte gå till närmaste kiosk för att köpa godis. I alltfler kommuner avgiftsbelägger man skollunchen på gymnasieskolorna, och eleverna väljer därför i många fall att helt strunta i maten. Ett utmärkt alternativ som provats på några skolor är att servera en enkel frukost till eleverna. Många barn och ungdomar slarvar och hoppar över frukosten. Det gör dem trötta och okoncentrerade. De kan få huvudvärk och svårt att ta till sig undervisningen. Detta sammantaget gör att det blir lätt att istället för mat stoppa i sig något snabbt och fettbildande. Min fråga till utbildningsminister är: Kommer utbildningsministern att ta några initiativ för att hindra denna utveckling och finns det möjligheter till resursförstärkning till de svenska skolorna för att ta tag i detta problem?