ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12112 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:112 om etablering av friskolor har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka kommunernas möjlighet att påverka etableringen av fristående skolor. Staten har det nationella ansvaret för skolpolitiken och kommunerna har det lokala ansvaret. Givetvis måste mångfalden inom skolans område utformas så att den går att förena med det kommunala ansvaret för skolan. Därför ska, enligt den nuvarande lagregleringen, () i beslut om rätt till bidrag för en fristående grundskola ta hänsyn till om etableringen innebär påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen. För en fristående gymnasieskola gäller kravet även närliggande kommuner. Det är också skälet till att ska bereda kommunen eller kommunerna tillfälle att yttra sig i ärendet. En kommun har således både rätt och möjlighet att påvisa förekomsten av eventuella påtagliga negativa följder. Skollagen (1985:1100) innehåller även bestämmelser om att senare kan återkalla rätten till bidrag för en fristående skola, om verksamheten förändras i sådan utsträckning att det innebär påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen @ för gymnasieskolor även närliggande kommuner. Rättssäkerheten garanteras genom att beslut kan överklagas. I propositionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35) föreslog regeringen ett ökat kommunalt inflytande genom att en fristående skola med offentligt bidrag skulle vara skyldig att delta i den uppföljning och utvärdering som en kommun gör av skolväsendet i kommunen. På regeringens uppdrag har gjort en översyn av rutinerna för prövning av ansökningar om godkännande och rätt till bidrag. Enligt kommer skolor som inte har kommit i gång inte att få ha kvar sitt godkännande under . Skärpningar kommer också att vidtas för att bedöma den sökandes förmåga och förutsättningar för att driva en fristående skola. Skarpare krav kommer att ställas på skolornas ekonomi, till exempel underlag för elevprognoser och lokaltillgång. Dessutom kommer skolornas förutsättningar för att ge eleverna goda kunskaper att beaktas noggrannare.
frs · GS12113 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:113 om utbildning och legitimering av fotterapeuter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att initiera en utbildning och legitimering av fotterapeuter. För att säkerställa tillgången på personal med god kompetens inom medicinsk fotvård har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att med början 2006 tilldelas resurser för att bedriva högskoleutbildning i medicinsk fotvård. När det gäller frågan om legitimering av fotterapeuter kan jag nämna att en utredare inom gjort en översyn av vilka grupper som bör omfattas av reglerna om legitimation och skyddad yrkestitel. Bakgrunden till detta var ett tillkännagivande från socialutskottet att regeringen borde utreda och bedöma förutsättningarna för att dietister ska omfattas av legitimationsbestämmelserna. Uppdraget kom även att omfatta samtliga yrkesgrupper som har skyddad yrkestitel utan att vara legitimerade samt den legitimerade yrkesgruppen optiker. Utredarens förslag har remissbehandlats och bereds inom . Det finns inga planer på att utvidga legitimationsreglerna för ytterligare yrkesgrupper.
frs · GS12114 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:114 om sexuella övergrepp på djur har frågat mig om jag avser att föreslå en lag som förbjuder sexuella övergrepp på djur. Sexuellt utnyttjande av djur som innebär fysiskt eller psykiskt lidande för djuret är förbjudet. I straffbeläggs djurplågeri. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet, genom misshandel, överansträngning eller vanvård eller på annat sätt, otillbörligen utsätter djur för lidande, döms till böter eller fängelse i högst . har det i den allmänna debatten förekommit uppgifter om att problemet med att djur används av människor i sexuella sammanhang skulle vara i ökande. har också behandlat frågan (2003/04:MJU14) och förutsätter i sitt betänkande att regeringen ägnar frågan uppmärksamhet. har tillsammans med Djurskyddet , Förbundet , och i en skrivelse till regeringen bland annat påtalat problem och hänvisat till en brittisk studie i ämnet. har också ställt sig bakom skrivelsen. Det finns emellertid ingen tillförlitlig statistik om svenska förhållanden. Mot den bakgrunden och för att få kunskap om problemets omfattning och utveckling samt karaktären av handlingarna, har regeringen uppdragit åt att kartlägga i vilken omfattning djur används av människor i sexuella sammanhang. Kartläggningen ska omfatta en bedömning av om eventuella handlingar lett till lidande för djuren eller ej. Vidare ska myndigheten ange vilka djurslag det kan vara frågan om och om handlingarna lett till vårdbehov eller till juridiska åtgärder. Uppdraget ska redovisas .
frs · GS12115 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:115 om krishjälp till nyblivna föräldrar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra krishjälpen till nyblivna föräldrar. Det är självklart viktigt att personer som lider av kriser eller psykiska sjukdomstillstånd får den hjälp de behöver. De grundläggande principerna för den svenska hälso- och sjukvården framgår bland annat av bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen. Hälso- och sjukvården ska medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Vården ska ges på lika villkor och efter de behov som finns. Sjukvårdshuvudmännen har givetvis också ansvar för att nyblivna föräldrar får den vård och det stöd de behöver. Regeringen har genom en rad åtgärder arbetat för att stärka den psykiatriska vården och omsorgen. Till exempel har extra medel tillskjutits området och en nationell psykiatrisamordnare tillsatts. Det är viktigt att huvudmännen nu ytterligare stärker sitt arbete för att förbättra metoder och tillgänglighet. I detta sammanhang vill jag lyfta fram det viktiga arbete som bedrivs vid barnavårds- och mödravårdscentralerna. Barnavårdscentralerna kan bland annat erbjuda hembesök av sjuksköterska efter förlossningen och möjlighet att tala med psykolog. Dessutom kan nämnas den fördjupade samverkan mellan bland annat barn- och mödrahälsovård och socialtjänst som bedrivs inom familjecentralerna. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att främja samverkan, bland annat genom den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149). Avslutningsvis vill jag framhålla att jag lägger ned stor kraft på att förbättra förutsättningarna på det psykiatriska området, bland annat med fokus på att öka tillgängligheten till vården. Jag vill än en gång betona att behovet av professionell hjälp självklart ska tillgodoses utifrån de behov av vård och stöd som föreligger.
frs · GS12116 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:116 om handläggningstider för bostadsprojekt och handläggningstider för husbyggen har frågat mig varför beslut i ärendet angående detaljplan för Söderhagen i kommun fortfarande dröjer. har vidare frågat statsrådet om han är beredd att ta initiativ för att påskynda hanteringen i denna typ av fall så att angelägna bostadsprojekt inte ska behöva sväva i ovisshet onödigt . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Som jag redan tidigare svarat med anledning av en fråga från rörande samma ärende har regeringen vidtagit flera åtgärder för att effektivisera handläggningen av bland annat överklagade detaljplaneärenden. Jag nöjer mig därför med att hänvisa till det tidigare svaret. Jag vill dock poängtera att som det är angeläget med en snabb och effektiv handläggning är det också viktigt att ärendena blir föremål för en seriös prövning utifrån bestämmelserna i . Som planeringsläget är, räknar jag med att regeringen ska kunna fatta beslut i det aktuella detaljplaneärendet .
frs · GS12117 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:116 om handläggningstider för bostadsprojekt och handläggningstider för husbyggen har frågat mig varför beslut i ärendet angående detaljplan för Söderhagen i kommun fortfarande dröjer. har vidare frågat statsrådet om han är beredd att ta initiativ för att påskynda hanteringen i denna typ av fall så att angelägna bostadsprojekt inte ska behöva sväva i ovisshet onödigt . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Som jag redan tidigare svarat med anledning av en fråga från rörande samma ärende har regeringen vidtagit flera åtgärder för att effektivisera handläggningen av bland annat överklagade detaljplaneärenden. Jag nöjer mig därför med att hänvisa till det tidigare svaret. Jag vill dock poängtera att som det är angeläget med en snabb och effektiv handläggning är det också viktigt att ärendena blir föremål för en seriös prövning utifrån bestämmelserna i . Som planeringsläget är, räknar jag med att regeringen ska kunna fatta beslut i det aktuella detaljplaneärendet .
frs · GS12118 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:118 om arvoden till nämndemän har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att ersättningen till nämndemän ska höjas. får nämndemännen per dag i grundarvode. Nämndemännen har även rätt till ersättning för inkomstförlust, rese-ersättning och traktamente. Det är riktigt att nivån på grundarvodet varit oförändrad under . Vissa förbättringar av ersättningsvillkoren har ändå skett . Nämndemännen får ersättning för inkomstförlust genom ett tilläggsbelopp för den del av inkomstförlusten som inte täcks av grundarvodet. var tilläggsbeloppet begränsat till . togs beloppsgränsen bort och nämndemännen är berättigade till full ersättning för inkomstförlust, vilket innebär att ersättningen till nämndemännen successivt har ökat . I betänkande Framtidens nämndemän (SOU 2002:61) föreslås att nämndemännens ersättningsvillkor ska förbättras. I betänkandet lämnas också ett antal förslag som syftar till att på olika sätt tydliggöra nämndemannauppdraget och stärka nämndemannainstitutet. Rekryteringen föreslås ske till viss del i en så kallad fri kvot, det vill säga bland personer som inte nominerats av politiska partier. Vidare föreslås nya regler om entledigande och avstängning när en nämndemans tjänstgöring bedöms vara till skada för rättskipningen. betänkande bereds inom . Regeringen avser att lägga fram en lagrådsremiss . Jag vill inte i detta skede föregripa regeringens ställningstagande till förslagen i betänkandet.
frs · GS12119 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:119 om behandling på fängelser för fångar med ADHD eller DAMP har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att fångar med ADHD, DAMP eller andra neuropsykiatriska funktionshinder ska få den vård och utbildning som de behöver för att kunna leva ett normalt liv efter fängelsevistelsen. Inledningsvis vill jag säga att kriminalvården inom ramen för sitt uppdrag att förebygga återfall i brott har att hantera ett stort antal individer med olika behov. Intagna med ADHD, DAMP eller andra neuropsykiatriska funktionshinder utgör en del av dessa. Inte sällan kompliceras problembilden för denna klientkategori av olika typer av missbruk. De behandlings- och påverkansinsatser som utförs inom kriminalvården är självfallet redan nu så utformade att de ska svara mot de intagnas behov. Bland dessa återfinns flera program med kognitiv inriktning @ såsom Cognitive Skills och Aggression Replacement Training (ART) @ samma typ av behandlingsprogram som används av andra huvudmän som ett led i behandlingen av personer med neuropsykiatriska funktionshinder. En projektgrupp vid arbetar med uppdraget att bland annat finna former för ett mer ändamålsenligt omhändertagande av psykiskt störda intagna. Enligt de uppgifter jag har kommer även gruppen med neuropsykiatriska funktionsstörningar att uppmärksammas inom ramen för detta arbete. Det är min förhoppning att det i förlängningen leder fram till lösningar som i högre grad tillgodoser även denna grupps behov.
frs · GS12120 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:120 om rätt för lärare att beslagta elevs mobiltelefon har frågat mig om jag avser att agera för att skolan ska ges ett lagutrymme som möjliggör att lärare kan beslagta exempelvis en mobiltelefon i klassrumssituationen. Det är självklart att en elev inte genom störande uppträdande får hindra undervisningen. Skolan måste kunna garantera trygghet och arbetsro i skolan. I detta ingår att skolans personal måste kunna ha befogenhet att omhänderta föremål som kan störa undervisningen eller kränka andra människor. Enligt min mening är det angeläget att skollagen tydliggörs på denna punkt. Ett förslag med denna innebörd finns också i betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121). föreslår att en ny bestämmelse tas in i skollagen med innebörd att rektor eller lärare får omhänderta föremål som är störande för skolverksamheten eller kan utgöra en fara för säkerheten i skolan. förslag till ny skollag bereds inom . Förslagen i betänkandet kräver en djupgående analys innan de kan läggas fram och förslagen ska även granskas av Lagrådet. Regeringen avser att återkomma till med en proposition med förslag till ny skollag . Skolan kan anta egna ordningsregler som slår fast vilka typer av föremål som från ordnings- och säkerhetssynpunkt är förbjudna att inneha eller använda inom skolans område. Sådana ordningsregler får dock naturligtvis inte vara utformade så att de strider mot lag eller annan författning. Skolan får aldrig avsäga sig ansvaret för elevernas trygghet och studiero. Därför måste skolan genom förebyggande arbete aktivt motverka störande beteende men även ha beredskap att vidta snabba och tydliga åtgärder när situationen kräver det.
frs · GS12121 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:121 om läkemedel för barn har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att främja utvecklingen av läkemedel avpassade för barn. Det är en mycket viktig och synnerligen aktuell fråga som tar upp. I regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt att verka för att öka tillgången till väldokumenterade läkemedel avsedda för barn. I en skrivelse, som inkom till , konstaterade verket att för de läkemedel som godkänts för behandling av barn och där dosanvisningar ges så har också studier på barn genomförts där effekt och säkerhet studerats. Antibiotika för behandling av infektionssjukdomar som särskilt drabbar barn, liksom vacciner, är exempel på sådana läkemedel. Behovet av läkemedel till barn är dock stort inom en rad områden. Psykofarmaka, cancerläkemedel samt läkemedel för smärtbehandling och läkemedel till nyfödda är exempel på områden där dokumentationen avseende effekt och säkerhet är begränsad. Inom EU pågår ett omfattande arbete för att öka kunskapen om och tillgången på läkemedel till barn. I detta arbete ingår att ta fram stimulansåtgärder för läkemedelsindustrin men också att kartlägga tillgång och behov av läkemedel till barn i . Kommissionen har alldeles beslutat om ett omfattande förslag till förordning avseende läkemedel för pediatrisk användning. Syftet med det nya regelverket är att öka säkerheten för barnen, men även att stimulera till ökad tillgång på väldokumenterade läkemedel för dem. Detta förslag ska beredas i en rådsarbetsgrupp, som startar sitt arbete redan i . Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta någon ytterligare åtgärd. Jag kommer dock att följa arbetet som pågår, både inom EU och nationellt, för att främja utvecklingen av läkemedel avsedda för barn.
frs · GS12122 · 2004-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:122 om agaförbudet har frågat socialminister om hon avser att verka för att agaförbudet efterlevs. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Det är en självklarhet att förbudet mot aga och barnets rätt att inte utsättas för kroppslig bestraffning ska efterlevas av alla. Som säkert vet kan jag inte uttala mig om det enskilda fall som hon tar upp i sin fråga. De allmänna bestämmelserna i om misshandel, ofredande, grov fridskränkning med flera gäller dock självfallet också när barn utsätts för övergrepp från sina föräldrar eller andra vårdnadshavare. Av framgår att barn inte får utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling. I styrningen av rättsväsendets myndigheter har regeringen tydligt lyft fram barnperspektivet i verksamheten och att ärenden som rör barn ska vara prioriterade. Jag vill dock betona att rättsväsendets förmåga att hantera frågor om våld mot barn fortfarande kan bli bättre. Polisens brottsuppklaring är ett exempel där insatser måste göras. Jag är medveten om att utredningarna ofta är svåra men med bland annat förbättrade kunskaper hos personal i yttre tjänst, tidiga kontakter med åklagare och tydligare riktlinjer är jag övertygad om att uppklaringen kan bli bättre. Här vilar ett stort ansvar på landets polismyndigheter och att gemensamt finna vägar så att handläggningen av dessa ärenden kan uppnå högre och jämnare kvalitet i hela landet. De stora resurstillskott som polisen har fått torde ge goda förutsättningar för det arbetet. I regleringsbrev har regeringen också återkommande angett bland annat att polisen och åklagarorganisationen genom fortsatt verksamhetsutveckling ska säkerställa att polisens och åklagarnas brottsbekämpning effektiviseras när det gäller vålds- och sexualbrott mot kvinnor och barn samt att de åtgärder som genomförts ska redovisas, exempelvis åtgärder för att beakta barnperspektivet i verksamheten utifrån FN:s barnkonventions bestämmelser och intentioner. En fråga som nu ser över är hur vi bättre kan möta utsatta barn som misshandlats eller lever med våldet i sitt hem. Vi undersöker också möjligheterna att ge dessa barn en förbättrad möjlighet att få brottsskadeersättning som viss kompensation för det lidande som de utsatts för. Regeringen är således pådrivande i arbetet med att stärka skyddet för utsatta barn och för att öka uppklaringen av anmälda brott. Jag är dock inte främmande för att framöver vidta ytterligare åtgärder inom mitt ansvarsområde om detta skulle visa sig nödvändigt.
frs · GS12124 · 2004-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:124 om till representation i har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att underlätta för representant i att kunna visa att han är en av godkänd officiell representant för . Enligt lagen om privilegier och immunitet i vissa fall (1976:661) åtnjuter främmande staters beskickningar och deras medlemmar immunitet och privilegier i enlighet med Wienkonvention om diplomatiska förbindelser. En förutsättning för att kunna etablera en diplomatisk beskickning i mening, samt omfattas av lag, är att erkänner den främmande statsbildningen och har diplomatiska förbindelser med landet i fråga. Eftersom inte erkänner som stat åtnjuter inte heller representationskontor i (Mission in ) diplomatisk status. Detsamma gäller representanterna som är knutna till detta kontor. Svensk praxis är att utfärdade av UD i princip bara ges till organ och personer som åtnjuter privilegier och immunitet i någon utsträckning. representationskontor i och dess representanter åtnjuter inte sådana rättigheter, varför de tidigare inte har erhållit från UD. Denna praxis överensstämmer med flertalet EU-länders agerande. Det är emellertid vår önskan att få till stånd ett arrangemang som i möjligaste mån skulle underlätta för representationskontor att bedriva dess verksamhet i . Vi har därför undersökt om det inte vore möjligt att utfärda ett av vilket det tydligt skulle framgå att dess innehavare inte åtnjuter någon form av immunitet eller privilegier, varken enligt Wienkonvention om diplomatiska förbindelser eller enligt lagen om privilegier och immunitet i vissa fall (1976:661). Det är vår förhoppning att vi ska ha funnit en tillfredsställande lösning.
frs · GS12125 · 2004-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:125 om israeliska arméns förbrytelser i har frågat mig om jag avser att framföra någon protest mot de angrepp som den israeliska armén begår i . Låt mig inledningsvis påminna om att såväl enskilt som genom EU har uttryckt djup upprördhet över den senaste israeliska offensiven och krävt att avbryter den. har genomfört militära operationer i . I samband med beskjutningen av en FN-skola i framhöll jag det oacceptabla i att civila drabbas. Övergrepp mot barn är särskilt allvarliga. har också i kontakt med israeliska regeringsföreträdare framfört dessa budskap. har sagt sig ha avslutat offensiven, men våldet är fortfarande ett dagligt inslag. Det är med stor sorg som jag konstaterar att över hundra palestinier, varav flera barn, har dödats. Hem har skövlats, vatten- och elförsörjning skurits av och livsviktiga humanitära hjälpsändningar har nekats tillträde. Även den israeliska sidan har drabbats av nya våldsamheter. Terrorister i har med raketer angripit civila i med döda och skadade, däribland barn, till följd. Det är dock inte acceptabelt att , med hänvisning till rätten att skydda sin befolkning, agerar utanför folkrättens ramar. Utöver det mänskliga lidandet innebär våldet också att israeler och palestinier får allt svårare att återvända till förhandlingsbordet. Ledarna på båda sidor måste därför ta sitt ansvar, upphöra med våldet och koncentrera sig på att försöka återuppta en dialog i syfte att nå en fredlig överenskommelse baserad på direkta förhandlingar.
frs · GS12126 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:126 om överbeskattning av landsbygden har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att ge utsatta grupper, till följd av extraordinära drivmedelsskatter, en rimlig möjlighet att bo kvar i sin hembygd. Att drivmedelspriserna har höjts beror inte på några skattehöjningar utan på att världsmarknadspriset på olja har stigit. Att momsintäkterna stiger har naturligt samband med att beskattningsunderlaget för momsen beräknas utifrån konsumentpriserna. När priserna sjunker minskar momsintäkterna. Skattenivåerna på bensin och diesel som ingår i förslaget om en fortsatt grön skatteväxling i budgetpropositionen är föremål för riksdagsbehandling. Jag ser nu inte någon anledning till att på nytt ta upp frågan. Skatterna på bensin och andra bränslen utgör viktiga styrmedel i miljöpolitiken som syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. Vidare kan det i detta sammanhang nämnas att regeringen i budgetpropositionen föreslår att det avdragsgilla beloppet för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats respektive i tjänsten höjs per mil.
frs · GS12127 · 2004-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:127 om diskriminering avseende pensionsförsäkringars förmånstagare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att åtgärda begränsningarna avseende förmånstagare till pensionsförsäkringar. menar att den krets av personer som kan sättas in som förmånstagare till en pensionsförsäkring är för begränsad. Han menar också att inom ramen för ett individuellt pensionssparande (IPS) kan det sparade kapitalet testamenteras utan begränsningar. Efterlevandepension från en pensionsförsäkring får betalas ut bara till person som varit den försäkrades make eller sambo samt till barn till den försäkrade eller till person som varit den försäkrades make eller sambo. Att kretsen av förmånstagare är begränsad är motiverat utifrån att pensionen i första hand ska tillfalla den försäkrade och i andra hand de personer som kan vara beroende av den försäkrade för sin försörjning. Den krets av personer som kan sättas in som förmånstagare till ett sparande i IPS överensstämmer med den som gäller för pensionsförsäkringar. Det är inte möjligt, som påstår, att genom testamente förfoga över själva IPS-sparandet. En skillnad mellan de två sparformerna uppkommer om det vid spararens död inte finns någon förmånstagare. I sådant fall upphör att gälla och hela sparbeloppet, efter det att inkomstskatt har betalats, ingår i kvarlåtenskaperna på samma sätt som andra tillgångar efter den avlidne. Har sparandet däremot skett i en pensionsförsäkring tillfaller sparbeloppet försäkringskollektivet. Detta är en följd av att det i ena fallet är fråga om ett sparande avseende inlåning och fondpapper och i det andra en försäkring som innefattar en riskspridning. Den nu beskrivna skillnaden motiverar dock enligt min mening inga ändringar i den krets av personer som kan sättas in som förmånstagare. Jag har alltså inte för avsikt att vidta några åtgärder för att utvidga denna krets av personer.