ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12968 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:968 om Södertörnsleden de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hela Södertörnsleden kan påbörjas . Södertörnsleden är ett av de objekt som pekades ut i regeringens direktiv för att upprätta långsiktiga planer för transportinfrastruktur. I förslag till plan för regional transportinfrastruktur som inkom är Södertörnsleden inlagd med byggstart . Genom regeringens beslut om definitiva ekonomiska ramar för länsplanerna har fått en utökad ram i förhållande till den preliminära. Nära 1/3av de pengar som går till det regionala vägnätet hamnar i . Länsplanen är dessutom framtung för att viktiga investeringsobjekt i ska kunna genomföras tidigt . Detta innebär bland annat att Rv 73 ska kunna påbörjas . är det som ska fastställa planen utifrån regeringens beslut och först därefter vet vi när Södertörnsleden kan påbörjas.
frs · GR12970 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:970 om efterlevandes situation i försäkringssammanhang har frågat mig om jag har för avsikt att se över möjligheterna för de efterlevande att efter ett dödsfall få veta vilka försäkringar som den avlidne omfattas av. Bakgrunden är att försäkringsersättningar som på grund av svårigheterna för de efterlevande att få sådan information aldrig betalas ut till dem. Regeringen har till Lagrådet remitterat ett förslag till ny försäkringsavtalslag. I förslaget finns en bestämmelse om att ett försäkringsbolag som får kännedom om ett försäkringsfall som utgörs av försäkringstagarens död genast ska underrätta dödsboet om försäkringsfallet. Tanken är att regeringen ska lägga fram en proposition grundad på lagrådsremissen.
frs · GR12971 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:971 om stöd till interner med neuropsykiatriska funktionshinder har frågat mig om jag avser att ta något initiativ för att förstärka insatserna riktade mot intagna med neuropsykiatriska funktionshinder på våra anstalter. Inledningsvis vill jag säga att kriminalvården inom ramen för sitt uppdrag att förebygga återfall i brott har att hantera ett stort antal individer med olika behov. Intagna med neuropsykiatriska funktionshinder utgör en del av dessa. Inte sällan kompliceras problembilden för denna klientkategori av olika typer av missbruk. De behandlings- och påverkansinsatser som utförs inom kriminalvården är självfallet redan nu så utformade att de ska svara mot de intagnas behov. Bland dessa återfinns flera program med kognitiv inriktning @ såsom Cognitive Skills och Aggression Replacement Training, (ART) @ samma typ av behandlingsprogram som används av andra huvudmän som ett led i behandlingen av personer med neuropsykiatriska funktionshinder. En projektgrupp vid arbetar med uppdraget att bland annat finna former för ett mer ändamålsenligt omhändertagande av psykiskt störda intagna. Enligt de uppgifter jag har kommer även gruppen med neuropsykiatriska funktionsstörningar att uppmärksammas inom ramen för detta arbete. Det är min förhoppning att det i förlängningen leder fram till lösningar som i högre grad tillgodoser även denna grupps behov.
frs · GR12973 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:973 om pengar till bilstöd för handikappade de undrar om jag avser att minska anslaget till bilstöd under innevarande år. Anledningen till frågan är att hon har fått indikationer om att anslaget till bilstöd ska minskas i tilläggsbudgeten i samband med regeringens vårproposition. Anslaget till bilstöd är under beredning och därför kan jag inte ange hur utfallet blir i tilläggsbudgeten. Jag känner dock inte till några indikationer om att anslaget ska minskas.
frs · GR12974 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:974 om förmånsbilar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med nuvarande orättvisor när det gäller förmånsbeskattningen av fri parkering för innehavare av förmånsbil. Frågan aktualiserar flera olika och ibland motstående intressen inom beskattningen. Förmånsbilen tillhör arbetsgivaren och bilen används i många fall i verksamheten. Om en möjlighet att använda en parkeringsplats bör anses utgöra en beskattningsbar förmån beror av omständigheterna i det enskilda fallet, som kan vara svåra att fånga upp i generella regler. Därutöver innebär schablonvärderingen att den gäller lika för hela landet. Det är då inte möjligt att ta hänsyn till kostnader som är specifikt regionala. Det ligger också i en schablonbeskattning att ett framräknat förmånsvärde inte alltid motsvarar det verkliga värdet av förmånen. Jag inser att denna fråga om parkeringsplatser och förmånsbilar kan vara ett problem som det också finns vissa komplikationer som måste tas om hand inom ramen för en schabloniserad värdering.
frs · GR12975 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:975 om kunskaper i bemötande har frågat mig om jag är beredd att ge bemötandefrågan ett större utrymme vid juristlinjens utbildningar. Studier i juridik anordnas vid ett flertal av våra lärosäten. har fem universitet rätt att utfärda juris kandidatexamen. Därtill finns ett antal lärosäten som erbjuder andra program och kurser inom det juridiska området, exempelvis inom affärsrätt och europarätt. Jag håller med att det är angeläget att personer som i sitt yrke har att möta brottsoffer och vittnen på ett bra sätt bemöter dessa. Enligt högskoleförordningens examensordning ska den som avlägger juris kandidatexamen bland annat ha förvärvat kunskaper i straff- och processrätt. Inom straff- och processrätten diskuteras exempelvis brottsoffers situation och reaktioner. Det är dock viktigt att påpeka att juris kandidatprogrammet är brett och att en stor del jurister arbetar med helt andra frågor är brottmål. I dagens decentraliserade högskolesystem är det universitet och högskolor som beslutar om utbildningarnas innehåll. Förutom de mål som respektive lärosäte bestämmer måste utbildningarna naturligtvis även uppfylla målen i högskoleförordningens examensordning. Det ligger alltså till stor del inom lärosätenas ramar att utforma utbildningarna. Jag är övertygad om att de kvalitetsutvärderingar som genomför av samtliga utbildningar fungerar som ett kraftfullt incitament för lärosätena att se till att utbildningarna har relevant innehåll med hög kvalitet.
frs · GR12976 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:976 om helhetstänkande i statlig verksamhet har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att statlig verksamhet i ökad utsträckning ska arbeta utifrån ett helhetsperspektiv. Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté för att se över uppgifts- och ansvarsfördelningen i hela den offentliga samhällsorganisationen. Kommittén fick ett brett uppdrag och presenterade ett första delbetänkande, där för- och nackdelar med den nuvarande samhällsorganisationen analyseras och förslag till inriktning på kommitténs fortsatta arbete presenteras. Delbetänkandet är just nu ute på remiss. När det gäller den statliga organisationen möter jag ofta åsikten @ inte minst från företrädare från kommuner och näringsliv @ att statens olika delar inte drar åt samma håll. Några myndigheter och verk drar åt ett håll @ andra myndigheter, verk och länsstyrelser åt något annat. Precis som pekar de på att det saknas ett helhetsperspektiv från statens sida. Det finns således anledning att se över både antalet myndigheter, länsstyrelsernas roll, statens regionala organisation och relationerna mellan och myndigheterna. Regeringen kommer därför att ge i uppgift att se över hela den statliga organisationen, när regeringen senare i vår presenterar tilläggsdirektiv inför kommitténs fortsatta arbete.
frs · GR12978 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:978 om skydd för polisens tipsare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika att identiteten på polisens uppgiftslämnare lämnas ut vid en eventuell rättegång. En mycket viktig del av polisarbetet utgörs av att de brottsutredande myndigheterna hämtar in upplysningar om brottslighet från uppgiftslämnare eller informatörer. Det kan röra information om planerade eller genomförda brott, tänkbara gärningsmän och var bevisning kan hittas. Det förekommer fall där personer är villiga att lämna information till polisen endast om de inte riskerar att avslöjas. Den av regeringen tillsatta Beredningen för rättsväsendets utveckling (BRU) har behandlat den här frågan i delbetänkandet Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74). BRU har där föreslagit att det ska vara möjligt att hemlighålla identitetsuppgifter hos de informatörer som polisen och de andra brottsbekämpande myndigheterna använder sig av. Uppgifterna ska skyddas även under domstolsprocessen genom möjlighet för ett vittne, till exempel en polis, att vägra att yttra sig i syfte att inte röja identiteterna. Av rättssäkerhetsskäl ska domstolen dock kunna besluta att vittne ska avslöja identiteten, om det finns synnerliga skäl. BRU:s betänkande har remitterats och bereds nu i . Även den så kallade har i sitt betänkande Ett nationellt program om personsäkerhet (SOU 2004:1) presenterat förslag som syftar till ett utökat skydd för personer (och deras närstående) som medverkar i en förundersökning eller rättegång rörande grov eller organiserad brottslighet. Betänkandet kommer att remitteras . Jag kan inte nu uttala mig om vad dessa förslag kommer att leda till, men klart är att det material vi nu har att arbeta med ger oss ett brett underlag för det fortsatta arbetet med att stärka skyddet för såväl uppgiftslämnare som andra personer vars identitet av olika skäl bör förbli hemlig under en förundersökning eller domstolsförhandling.
frs · GR12979 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:979 om sjukvårdens insatser vid abort för unga flickor har frågat mig om jag har gjort den bedömningen att föräldrar till barn som gör abort ska kontaktas för att säkerställa att inte fler råkar ut för en liknande tragedi som den unga kvinna som avled efter en medicinsk abort. Frågan om minderåriga som ansöker om abort tas upp i allmänna råd (SOSFS 1989:6) om tillämpningen av abortlagen. Enligt de allmänna råden bör en kvinna, som ännu inte uppnått myndig ålder och ansöker om abort, anses ha sådan grad av rättslig handlingsförmåga att hon kan fatta beslut i abortfråga, som gäller henne själv. Det konstateras också i de allmänna råden att de flesta tonåringar som söker abort redan har talat med sina föräldrar. I annat fall är det lämpligt att i det abortrådgivande samtalet med en minderårig föreslå henne att själv berätta för föräldrarna eller annan vuxen närstående person om den oönskade graviditeten och den förestående aborten. Det poängteras särskilt i de allmänna råden att det i fall, där den unga flickan på inga villkor kan tänka sig att informera någon vuxen i sin omgivning, speciell omsorg bör ägnas henne, så att hon får tillräckligt stöd före, under och efter aborten, till exempel av kurator eller barnmorska vid kliniken eller vid preventivmedels- eller ungdomsmottagning. Jag anser att allmänna råd är väl avvägda och finner inte anledning att vidta någon särskild åtgärd.
frs · GR12980 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:980 om övergrepp mot kvinnor som lider av psykisk ohälsa har frågat socialministern om vilka åtgärder han avser att vidta med anledning av att många övergrepp begås mot kvinnor som lider av psykisk ohälsa. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag håller med om att våldet är en viktig folkhälsofråga. Den som utsätts för våld lider inte bara direkt fysisk och psykisk skada utan riskerar också en sämre hälsoutveckling . Psykisk ohälsa kan vara både en anledning till och utlösande faktor för våldet och en direkt konsekvens av det. Det är viktigt att påpeka att våldets problematik är komplex och griper över alla sektorer. Insatser måste därför vidtas inom en rad olika områden. Det handlar både om att stärka skyddet för dem som riskerar att utsättas för våld, insatser för att förebygga våld och insatser för att ta hand om och rehabilitera våldets offer. Det handlar också om att vilja och våga se våldet och dess konsekvenser. trädde Kvinnofridsreformen i kraft. De centrala utgångspunkterna för denna viktiga reform var förbättrad lagstiftning, förebyggande insatser och ett bättre bemötande av utsatta kvinnor. Ett led i genomförandet av reformen var uppdrag, såväl specifika som gemensamma, till en rad centrala myndigheter inom området. En särskild utredare har i uppdrag att följa upp och utvärdera uppdragen. Uppdraget, som ska redovisas , kommer att ligga till grund för regeringens överväganden av behov av fortsatta satsningar inom området. I det sammanhanget är det särskilt viktigt att uppmärksamma våldets effekter i form av bland annat psykisk ohälsa, och att med utbildnings- och metodutvecklingsinsatser stimulera och hälso- och sjukvårdens arbete med våldets offer. Det är också en utgångspunkt i det arbete som pågår med att omvandla Rikskvinnocentrum i till ett nationellt institut med uppdrag att utveckla metoder för omhändertagande och behandling samt fungera som kunskaps- och resursorgan i frågor som rör mäns våld mot kvinnor. Jag vill också nämna det viktiga arbete som utförs av landets kvinnojourer. har regeringen tillfört för ytterligare stöd till kvinno- och mansjourerna samt för verksamheten vid Rikskvinnocentrum.
frs · GR12981 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:981 om brott mot sjukvårdssekretessen i asylärenden har frågat om jag är beredd att ta initiativ till särskilda utbildningsinsatser för sjukvårdspersonal beträffande sekretesslagens innehåll i fråga om gömda personer som söker sjukvård. Enligt sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess, med vissa undantag, inom hälso- och sjukvården för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Det finns flera författningar som föreskriver att uppgifter ska lämnas från en hälso- och sjukvårdsmyndighet till andra myndigheter. Sekretess hindrar inte att uppgift lämnas till annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Som exempel på sådan uppgiftsskyldighet kan nämnas 2 kap. 11 § p. 1 lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, enligt vilken hälso- och sjukvårdspersonalen är skyldig att lämna ut sådana uppgifter som gäller huruvida någon vistas på en sjukvårdsinrättning om uppgifterna i ett särskilt fall begärs av en domstol, åklagarmyndighet, polismyndighet, kronofogdemyndighet eller skattemyndighet. Det är sjukvårdshuvudmännens ansvar att tillse att deras personal har den kompetens och det kunnande som krävs för att de ska kunna följa de bestämmelser som gäller för deras yrkesutövning. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att vidta någon åtgärd.
frs · GR12985 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:985 om avvisning av gravid kvinna har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att säkerställa att svenska myndigheter följer . Frågan ställs med anledning av att en gravid kvinna inte har getts möjlighet att söka uppehållstillstånd i landet. ställde samma fråga (2003/04:962) till migrationsministern. Jag kan inte annat än instämma i det svar som hon lämnade .
frs · GR12991 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:991 om terrorberedskap och 996 om beredskap vid terrorangrepp har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att beredskap för terrorangrepp är tillräcklig. har frågat försvarsminister vilka åtgärder som avses att vidtas för att klarlägga försvarets roll vid terrorangrepp. Ansvaret är så fördelat att det är jag som ska besvara båda frågorna. Det är naturligtvis av yttersta vikt att vi kontinuerligt ser över vår beredskap och möjligheter för svenska myndigheter och organ att vidta relevanta åtgärder i händelse av ett terrorangrepp. Detta blev inte minst tydligt i och med terrordåden i . har frågan om terrorismbekämpning varit mycket högt prioriterad för såväl regeringen som för Säkerhetspolisen, som är den myndighet i som har huvudansvaret för terrorismbekämpning. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgift att kartlägga och analysera myndigheternas och de övriga offentliga organens samlade beredskap och förmåga att förhindra, bekämpa och i övrigt hantera omfattande terroristattentat och andra liknande extraordinära händelser i . Utredningen lade fram en rad förslag som har remissbehandlats. En del förändringar har redan genomförts medan andra fortfarande bereds inom . Utredningen tar också upp frågan om försvarets roll vid stora terrorangrepp. Jag vill här understryka att försvarsmakten kan bistå polisen att hantera terrorismbekämpning, såväl när det gäller NBC-insatser, bevakning, utrustning eller underrättelser. Det avser vi inte förändra. Vad som däremot måste tydliggöras är i exakt vilka situationer som detta kan ske och hur det ska regleras. Det pågår ett intensivt arbete inom för att se hur vi på bästa sätt ska komma vidare i denna fråga. Det kan inte uteslutas att attackerna i utgör inledningen på en period då återigen kan komma att drabbas av flera spektakulära terrordåd med starka internationella kopplingar. Vid Europeiska rådets möte uppmanade därför stats- och regeringscheferna till ett intensifierat internationellt samarbete i kampen mot terrorism. Från svensk sida välkomnar vi detta.
frs · GR12992 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:992 om islamofobiska hatbrott har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att man ska få bättre kunskap om islamofobins omfattning och utbredning i . Frågan är ställd mot bakgrund av att det i polisens statistik över så kallade hatbrott inte går att utläsa hur stor andel av de rasistiska eller främlingsfientliga brotten som har islamofobiska motiv. Precis som skriver är det en uppgift för Säkerhetspolisen att sammanställa och analysera statistik över brottslighet mot rikets inre säkerhet, dit hatbrotten räknas. Kartläggningen baseras på polisanmälda brott i . Genom sökningar i polisens anmälningssystem väljs de anmälningar ut som har relevans för kartläggningen. Urvalet bygger bland annat på uppgifter om brottsrubricering samt vad som framkommer av fritexten i anmälan. Uppgifter om brottsplats, tid, datum, gärningsman och målsägare kan också vara av intresse. Säkerhetspolisen har i det undersökta materialet funnit endast ett fåtal brott med islamofobiskt motiv, vilket är orsaken till att dessa inte utgör en egen kategori i statistiken. Om det sker förändringar i brottsligheten i riktning mot ett ökat antal brott med islamofobiska motiv utgår jag ifrån att detta redovisas av Säkerhetspolisen. För att Säkerhetspolisens statistik ska bli rättvisande är det viktigt att den öppna polisen är uppmärksam på vilka motiv som kan ligga bakom ett brott, så att detta anges i anmälan. Här är kunskap en avgörande faktor. Utbildnings- och informationsinsatser har därför genomförts vid samtliga polismyndigheter . håller också, tillsammans med bland annat Säkerhetspolisen och Riksåklagarens speciellt utsedda åklagare, årliga utvecklingskonferenser om rasism, främlingsfientlighet, antisemitism, homofobi och olaga diskriminering. Ett annat exempel är att alla polismyndigheter nu har tagit del av Brottsförebyggande rådets rapport (Rapport 2002:9), som är en uppföljning av rättsväsendets insatser mot denna brottslighet. Utifrån denna rapport har sett flera positiva effekter i det lokala arbetet mot hatbrott. Det pågår alltså ett arbete på bred front för att öka kunskaperna om hatbrott. Polisen har därför goda möjligheter att uppmärksamma även islamofobiska motiv när ett brott kommer till polisens kännedom. Detta är viktigt, inte bara för Säkerhetspolisens statistik, utan främst för att sådana motiv utgör en grund för straffskärpning i händelse av fällande dom.
frs · GR12995 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:995 om har frågat mig om jag gjort bedömningen att det svenska försvaret ska bjuda på utbildning på . genomför kurser för att utbilda nationella och internationella deltagare i fredsbevarande verksamhet. Kursutbudet är omfattande, med ett 30-tal kurser som riktar sig till militärer, poliser och civila. Kännetecknande för kursverksamheten är multifunktionaliteten och den internationella miljön. För att göra det möjligt för fler länder att delta har bekostat ett visst utländskt deltagande på kurser i . För kurser som bedrivs inom PFF (Partnerskap för fred) eller i andan av PFF ska Försvarsmakten i enlighet med regleringsbrevet stödja i första hand , , länderna i , och på . Detta stöd är ett led i den svenska säkerhetspolitiken i syfte att bidra till en positiv utveckling i dessa länder samt att säkerställa den internationella dimensionen i utbildningen. genomför även en rad kurser som syftar till att förbereda deltagarna för framtida FN-tjänstgöring. Den multinationella inriktningen på kurserna innebär bland annat att en stor andel av deltagarna består av utländska elever. Huvudregeln är att deltagandet bekostas av respektive land, men i vissa fall bidrar för att finansiera utländska elevers deltagande, framför allt från utvecklingsländer. uppgick kostnaderna för utländskt deltagande i FN-kurser till , vilket finansieras över utgiftsområde 5, anslaget för fredsfrämjande verksamhet. gör i varje enskilt fall en bedömning om vilka nationaliteter som behöver stöd för att kunna delta i kurserna, utifrån önskan att bidra till att öka dessa länders möjligheter och förmåga att bidra med personal i FN:s fredsbevarande verksamhet. Övriga elevers deltagande finansieras av avgifter, som Försvarsmakten får disponera. Utifrån svensk säkerhetspolitik är det således angeläget att bland annat Försvarsmakten ger stöd till visst utländskt deltagande vid kurser på .
frs · GR12996 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:991 om terrorberedskap och 996 om beredskap vid terrorangrepp har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att beredskap för terrorangrepp är tillräcklig. har frågat försvarsminister vilka åtgärder som avses att vidtas för att klarlägga försvarets roll vid terrorangrepp. Ansvaret är så fördelat att det är jag som ska besvara båda frågorna. Det är naturligtvis av yttersta vikt att vi kontinuerligt ser över vår beredskap och möjligheter för svenska myndigheter och organ att vidta relevanta åtgärder i händelse av ett terrorangrepp. Detta blev inte minst tydligt i och med terrordåden i . har frågan om terrorismbekämpning varit mycket högt prioriterad för såväl regeringen som för Säkerhetspolisen, som är den myndighet i som har huvudansvaret för terrorismbekämpning. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgift att kartlägga och analysera myndigheternas och de övriga offentliga organens samlade beredskap och förmåga att förhindra, bekämpa och i övrigt hantera omfattande terroristattentat och andra liknande extraordinära händelser i . Utredningen lade fram en rad förslag som har remissbehandlats. En del förändringar har redan genomförts medan andra fortfarande bereds inom . Utredningen tar också upp frågan om försvarets roll vid stora terrorangrepp. Jag vill här understryka att försvarsmakten kan bistå polisen att hantera terrorismbekämpning, såväl när det gäller NBC-insatser, bevakning, utrustning eller underrättelser. Det avser vi inte förändra. Vad som däremot måste tydliggöras är i exakt vilka situationer som detta kan ske och hur det ska regleras. Det pågår ett intensivt arbete inom för att se hur vi på bästa sätt ska komma vidare i denna fråga. Det kan inte uteslutas att attackerna i utgör inledningen på en period då återigen kan komma att drabbas av flera spektakulära terrordåd med starka internationella kopplingar. Vid Europeiska rådets möte uppmanade därför stats- och regeringscheferna till ett intensifierat internationellt samarbete i kampen mot terrorism. Från svensk sida välkomnar vi detta.