ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111301 · 2004-06-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:1301 av () till justitieminister om nationell handlingsplan för bekämpning av prostitution och handel med människor gav statsrådet, som del i ett interpellationssvar till , information om att regeringen håller på att utarbeta en nationell handlingsplan för arbetet med att bekämpa prostitution och handel med människor, särskilt kvinnor och barn. Handlingsplanen ska inbegripa åtgärder för förebyggande av prostitution och människohandel samt insatser för skydd och bistånd till offren. Statsrådet informerade vidare om att arbetet kommer att drivas inom berörda politikområden och ska ske i samråd med ansvariga myndigheter och frivilligorganisationer samt kommer att inkludera insatser på nationell och internationell nivå. Min fråga till statsrådet är: Kommer statsrådet att akut verka för en sådan handlingsplan och när kommer denna nationella handlingsplan att presenteras?
fr · GR111302 · 2004-06-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:1302 av () till utbildningsminister om kurslitteratur , tillsammans med flera, använder en bok i sin undervisning som beskriver homosexualitet som en störning som bland annat ska botas med elchocker och onani framför bilder på kvinnor. "Att den här typen av böcker får förekomma på utbildningar inom det svenska skolväsendet är absurt" säger , förbundsordförande i . Läromedelsförlagen tar uppenbarligen inte sitt ansvar för att ta bort böcker som innehåller direkt kränkande texter kring homosexualitet, bisexualitet och transpersoner. Enligt RFSL är detta inte en isolerad företeelse utan ett uttryck för en bransch som inte klarar självsanering. Jag vill fråga utbildningsminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder för att hitta former för att kvalitetssäkra kurslitteratur?
fr · GR111303 · 2004-06-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:1303 av () till utrikesminister om legosoldater i Bruket av legoknektar var vanligt i äldre tider. är det förbjudet och strider mot folkrätten, då FN 1989 antog en konvention mot rekrytering, användning, finansiering och träning av legosoldater. Legoknektar finns likafullt i modern tid. Det är välkänt att de funnits i stor omfattning i olika konflikter i flera . är bruket av legokektar mer utbrett än vad man vanligen föreställer sig. Flera av de stridsåtgärder som armé vidtar i genomförs inte av krigsmakt. En stor del av dem är i stället utlagda på flera amerikanska storföretag. Som ett exempel av många kan nämnas att , , dotterföretag till det stora entreprenörsföretaget , där vicepresident är styrelseordförande sköter logistik för 8,2 miljarder. Den nyliberala privatiseringsivern har givit till resultat att man fått en ny typ av legosoldater, eller företag med anställda legosoldater, som för krig @ kanske till och med torterar @ inte som soldater i en nationell armé utan rätt och slätt endast har som mål att tjäna pengar. Och har vi ännu ett folkrättsbrott i det folkrättsbrott som hela utgör. Jag vill fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser ministern att vidta för att som medlem av EU och FN verkar för att FN:s förbud mot bruket av legosoldater efterlevs?
fr · GR111304 · 2004-06-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:1304 av () till statsrådet om brottsoffer för människohandel I interpellationssvar 477 uppger statsrådet att har tagit fram underlag för socialtjänsterna i kommunerna att användas som vägledning vid möte med brottsoffer för människohandel. I riksdagsdebatten överlämnade dokument som skulle vara dessa underlag. De dokumenten är benämnda som PM till projektet för "Samverkan för stöd till personer utsatta för människohandel." Projektet som omtalas är ett regionalt projekt för och drivs mycket förtjänstfullt av Stiftelsen . Ett av dokumenten kan knappast vara ett allmängiltigt och aktuellt underlag för praktisk användning i kommunerna. Dels ifrågasätter dokumentet om ansvar, enligt då gällande lagstiftning, innefattar offer för människohandel, dels är dokumentet daterat . Efter detta datum har ny lagstiftning beslutats av , . Min fråga är när statsrådet tänker initiera att kommunerna får vägledning om hur de ska hantera den nya lagstiftningen om omhändertagande av brottsoffer för människohandel, som träder i kraft .
fr · GR111305 · 2004-06-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:1305 av () till miljöminister om bullriga vattenskotrar har vattenskotrar generellt sett varit förbjudna i . De allra flesta svenskar @ och även fåglar @ har sannolikt uppskattat att de bullriga skotrarna inte fått köra fritt längs stränderna och i våra sjöar. lär det finnas risk för att förbudet upphävs med hänsyn till om fri rörlighet för varor. Både och lär utreda frågan, men med olika viljeinriktningar. Jag vill därför fråga miljöministern vilka åtgärder hon ämnar vidtaga med anledning av ovanstående.
fr · GR111306 · 2004-06-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:1306 av () till försvarsminister om räddningshelikoptrarna på och i finns det stor risk att stora delar av , och står utan räddningshelikoptrar. Det kommer inte att finnas någon dygnetruntberedskap på . Flygningarna slutar och , det vill säga ingen beredskap och . tanke är att räddningsberedskapen dygnetrunt bara ska finnas i och med 40 respektive 90 minuters flygtid till . Tydligen handlar det om som fattas för att full helikopterberedskap ska kunna finnas kvar på . Försvaret satsar på helikoptrar och jag utgår ifrån att avsikten är att använda dessa maximalt och inte ha dem stående i hangarer halva dygnet. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att räddningshelikoptrarna på ska ges förutsättningar till dygnetruntberedskap?
fr · GR111307 · 2004-06-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:1307 av () till justitieminister om brist på polishundar Hundar är ett viktigt hjälpmedel för många grupper i samhället, inte minst för polisen. Det finns patrullhundar och specialiserade sökhundar som till exempel bomb-, narkotika- och likhundar. I många lägen är hundens känsliga nos avgörande för ett framgångsrikt polisarbete. För tillfället finns det ca 430 polishundar i tjänst, men många av dessa börjar komma och ca 75 av dem ska gå i pension de närmsta två, tre åren. Nyrekryteringen räcker inte till eftersom uppfödningen av lämpliga raser minskat. Ett för litet urval innebär också en lägre kvalitet. Polishundtjänsten och ska tillsätta en utredning för att långsiktigt lösa problemet, men förslagen dröjer och behovet börjar bli akut. Mycket talar för att svensk polis kommer att få färre och färre hundar i sin tjänst vilket innebär stora problem. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ministern följande: Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidtaga för att antalet polishundar i landet inte ska minska?
fr · GR111308 · 2004-06-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:1308 av () till utrikesminister om barnaga i Barn har en extremt utsatt position när det gäller våld och andra sätt att kränka deras mänskliga rättigheter. En av de värsta kränkningarna är att låta föräldrarna aga dem. Detta är tillåtet i de allra flesta europeiska länder. Där finns inga förbud mot barnaga. Av 47 länder har bara 12 lagstiftning mot barnaga. Av EU:s 25 medlemmar är motsvarande siffra 7. Varken eller har sådan lagstiftning. Jag vill därför fråga om statsrådet i diskussion med sina europeiska kolleger vill arbeta för att varje land i inför förbud mot barnaga i likhet med vad som gäller i .
fr · GR111309 · 2004-06-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:1309 av () till statsrådet om kvinnor inom byggbranschen Svensk byggindustri är tredje största näring. Byggbranschen är också mycket mansdominerad. Av de 224000 personer som arbetade inom byggindustrin utgör kvinnorna någon eller några procent inom de fåtal grupper där de finns representerade. Statsrådet angav i en interpellationsdebatt att regeringen avsåg att lägga fram ett förslag till utvecklings- och utvärderingsprogram för bygg-, fastighets- och anläggningssektorn där pågående och kommande forsknings- och utvecklingsinitiativ ska beaktas. Statsrådet sade även att man skulle ta upp frågor som diskriminering på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning eller ålder, integration, konkurrensförhållande och hållbar utveckling att vara naturliga beståndsdelar. Jag menar att det är möjligt för kvinnor att verka inom byggbranschen, om man bara skapar förutsättningar för det. Det handlar om psykosociala och organisatoriska faktorer som särskilt begränsar kvinnors möjligheter i byggyrken. Det handlar om löneformer, oklara karriärmöjligheter, brist på delaktighet, men framför allt byggjargong och attityder. Byggchefsbarometern visar på en mycket dyster bild bland cheferna inom byggbranschen. Det är en fjärdedel av cheferna som inte vill öka andelen kvinnor i branschen. Statsrådet sade även i interpellationsdebatten att han avsåg att tillsätta en utvecklings- och utvärderingsgrupp för att gå från diskussionsstadiet och analysstadiet för att staten och branschen tillsammans skulle komma fram med utvecklingsförslag. Har statsrådet sett till att gruppen kommit till stånd och vad har gruppen kommit fram till?
fr · GR111310 · 2004-06-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:1310 av () till finansminister om omförhandlingen av EU:s cirkulationsdirektiv Europeiska kommissionen har presenterat en rapport med förslag till ändringar i det så kallade cirkulationsdirektivet (92/12/EEG). Det är en undantagsbestämmelse i detta direktiv som tidigare gjort det möjligt för att ha låga införselkvoter för alkohol. Bland annat föreslår kommissionen nu att de referensramar som utgör en utgångspunkt för hur mycket alkohol en privatperson kan föra in i efter en utlandsresa helt ska slopas. Detta skulle ytterligare försvåra för att driva en restriktiv alkoholpolitik. Fram till dess regeringen förhandlade bort det undantag fick vid medlemskapsförhandlingarna var det tillåtet att föra in en liter sprit eller starkvin, vin och femton liter öl. Efter en omställningsperiod får man föra in mer än två gånger den genomsnittliga årskonsumtionen. Enligt måste förändringar i cirkulationsdirektivet beslutas i enhällighet. Detta ger ett tillfälle att sätta hårt mot hårt för att åter igen föra in bestämmelser i direktivet som gör det möjligt för oss, och andra länder, att tillämpa striktare införselregler för alkohol. Avser finansministern att ställa sig bakom en uppgörelse i ministerrådet om ett förändrat cirkulationsdirektiv även om inte ges möjlighet att införa mer restriktiva införselkvoter för alkohol eller kommer ministern att använda det veto har i frågan?
fr · GR111311 · 2004-06-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:1311 av () till statsrådet om insatser för att utveckla Glasriket Glasriket har problem. Förslaget att lägga ned glasbruk i är ett av de senaste exemplen. Det är ett hårt slag mot Glasriket som vi vet att det är ett av populäraste turistmål och ett fint uttryck för svensk hantverksskicklighet. En nedläggning får också negativa konsekvenser för andra företag och för till exempel handeln. Jag är övertygad om att Glasriket har en framtid och goda utvecklingsmöjligheter. Men det gäller då att ta till vara hantverksskickligheten och det konstnärliga kunnandet. Glasriket har en egen livskraft men det behövs också statliga insatser på olika områden. En viktig insats för fortsatt utveckling är att ge de anställda i glasindustrin möjlighet till kompetensutveckling. Det gäller både dem som har en anställning och dem som är eller kommer att bli arbetslösa. En annan åtgärd som regeringen bör överväga är att tillsätta en nationell samordnare för glasindustrin. Jag vill fråga arbetslivsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att förbättra möjligheterna till kompetensutveckling i glasindustrin.
fr · GR111312 · 2004-06-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:1312 av () till näringsminister om insatser för att utveckla Glasriket Glasriket har problem. Förslaget att lägga ned glasbruk i är ett av de senaste exemplen. Det är ett hårt slag mot Glasriket som vi vet att det är ett av populäraste turistmål och ett fint uttryck för svensk hantverksskicklighet. En nedläggning får också negativa konsekvenser för andra företag och för till exempel handeln. Jag är övertygad om att Glasriket har en framtid och goda utvecklingsmöjligheter. Men det gäller då att ta till vara hantverksskickligheten och det konstnärliga kunnandet. Glasindustrin är en del av vårt lands företagande, det företagande som vi vill stimulera och utveckla. Glasriket har en egen livskraft men det behövs också statliga insatser på olika områden. En åtgärd som regeringen bör överväga är att tillsätta en nationell samordnare för glasindustrin. Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att stimulera den viktiga del av svenskt företagande som glasindustrin utgör.
fr · GR111313 · 2004-06-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:1313 av () till statsrådet om insatser för att utveckla Glasriket Glasriket har problem. Förslaget att lägga ned glasbruk i är ett av de senaste exemplen. Det är ett hårt slag mot Glasriket som vi vet att det är ett av populäraste turistmål och ett fint uttryck för svensk hantverksskicklighet. En nedläggning får också negativa konsekvenser för andra företag och för till exempel handeln. Jag är övertygad om att Glasriket har en framtid och goda utvecklingsmöjligheter. Men det gäller då att ta till vara hantverksskickligheten och det konstnärliga kunnandet. Glasriket har en egen livskraft men det behövs också statliga insatser på olika områden. Att utveckla Glasriket är en viktig del både av regionalpolitiken och för att ytterligare utveckla den turism som får en alltmer central roll i regionen. En åtgärd som regeringen bör överväga är att tillsätta en nationell samordnare för glasindustrin. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att Glasriket ska kunna utvecklas.
fr · GR111314 · 2004-06-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:1314 av () till statsrådet om statliga satsningar på bredbandsutbyggnad Staten har satsat totalt ca på utbyggnad av bredband @ i första hand parallell infrastruktur. Alla de miljarder som beviljats i form av statsbidrag har inte, vilket var avsikt, lett till att glesbygderna generellt fått tillgång till bredband. Många kommuner har satsat på att bygga egna nät i stället för att utnyttja de befintliga näten. Det förefaller som om många kommuner har valt fiberlösningar för att bygga ihop orter, inte för att nå användarna. Det bör starkt ifrågasättas om det är en angelägenhet att bedriva verksamhet med högt risktagande för att konkurrera med befintliga aktörer på marknaden. Enligt kommunallagen ska kommunerna inte bedriva verksamheter som marknaden erbjuder. I då statens, landstingens och kommunernas budgetar är hårt ansträngda med långtgående besparingskrav inom så väsentliga områden som skola, omvårdnad och åldringsvård är det närmast ansvarslöst att man fortsätter bygga parallella fibernät i stora delar av landet @ utan att målet om bredband åt alla uppnås. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga: Gör statsrådet bedömningen att det är en angelägenhet att erbjuda tjänster och produkter som marknaden redan förser invånarna med, och till kostnader som oftast mångdubbelt överstiger marknadens?
fr · GR111315 · 2004-06-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1315 av () till kulturminister om public service-företagens ansvar för ekonomiska och ekologiska dimensioner Statsminister skriver i Från vision till handling @ till världstoppmötet om och hållbar utveckling i : "Hållbar utveckling är att tänka långsiktigt, att se till helheten och att ha ett solidariskt perspektiv på utvecklingen. Det gäller både geografiskt över nationella gränser och , mellan nuvarande och kommande generationer." I radio- och TV-lagen samt i sändningstillståndet sägs att public service-företagen ska värna om demokratin. Mediernas roll @ jag tänker i det här sammanhanget framför allt på public service-företagen @ är i utvecklande av demokratin mycket stort, för att inte säga avgörande. En demokrati utan att vi vid sidan av de geografiska och sociala dimensionerna också tar in hållbara ekologiska och ekonomiska aspekter är enligt min mening svår att nå. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kulturminister : Vad avser ministern att göra för att säkerställa att public service-företagen tar ett större ansvar för att hållbara ekonomiska och ekologiska dimensioner vägs in i det dagliga program- och nyhetsarbetet?
fr · GR111316 · 2004-06-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1316 av () till kulturminister om public service-uppdragets geografiska fördelning I sändningstillståndet, som ses över av , kan man i 10§ läsa: "Nyhetsförmedling och samhällsbevakning skall ha olika perspektiv, så att händelser speglas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter." Jag anser att kärnan i public service-uppdraget är att spegla vad som händer i vår omvärld och att såväl nyhetsförmedling som samhällsbevakning ska vara geografiskt fördelat över landet. exemplifieras många händelser utifrån ett storstadsperspektiv i allmänhet och ett Stockholmsperspektiv i synnerhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kulturminister : Vad avser ministern att göra för att genom public service-företagen säkerställa en god geografisk täckning av hela landet där geografiska och sociala utgångspunkter speglas på ett rättmätigt sätt?
fr · GR111317 · 2004-06-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1317 av () till justitieminister om presenterades utredning om turerna i . Hans kritik mot de ansvariga myndigheterna var minst sagt hård. inte helt oväntade slutsats var att fallet utretts undermåligt just därför att det rörde sig om en missbrukares död. Han kritiserade polisen i , den åklagare som fick hand om ärendet @ och inte minst riktade han skarp kritik mot (). I Vallo-ärendet uppmärksammades dock inte frågor om jäv, vilket enligt mitt förmenande är en brist. I Amnestys årsrapport är ett av de 152 länder som kränkt de mänskliga rättigheterna. I handläggningen av fallet anser Amnesty att övriga 16 fall där personer avlidit under samma omständigheter borde ha undersökts. Man frågar sig om fallet var en engångsföreteelse eller en del i ett återkommande mönster. Min fråga till justitieminister är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att följa upp de frågor som fortfarande väcker?
fr · GR111318 · 2004-06-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1318 av () till miljöminister om miljövänligare båtbränslen i har ett litet inflöde av färskt vatten från och vilket gör att miljögifter inte späds ut, utan ansamlas i högre halter jämfört med andra havsområden. har därför kommit att bli synonymt med gifter, utsläpp, övergödning och hotade fiskbestånd. beskrivning av som ett fullskalelaboratorium för storskalig kemikaliepåverkan är ganska talande för vilka problem detta innebär. Varje insats för att bringa ned mängden utsläpp i är därför av stort värde. Forskningsrapporter visar att miljövänlig akrylatbensin ger stora miljövinster. Akrylatbensin innehåller vare sig bensen eller svavel och skadar därmed miljön i mindre grad. Trots detta finns det inte en enda miljömack i till exempel den sörmländska skärgården som satsat på akrylatbensin. Vad avser miljöministern att vidta för åtgärder för att användningen av miljövänligare båtbränslen ska öka i ?
fr · GR111319 · 2004-06-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1319 av () till miljöminister om , SGI , , är i geofrågor. Hos SGI finns expertkunskap, utredningskapacitet och erfarenhet av forskning och implementering av forskningsresultat både nationellt och internationellt. SGI har även kunskap inom såväl anläggningsgeoteknik som miljöpåverkan. SGI verkar för att frågor om mark och vatten hanteras rätt i samband med planering och byggande. SGI kan här arbeta med förprojektering, projektering, anbudsskede eller entreprenadskede. Hos SGI finns framstående forskare med kunskaper om till exempel lösa jordens egenskaper, pålningsteknik och jordförstärkningsteknik. Trots att SGI besitter stor kunskap och är en oberoende part på marknaden används inte SGI i den utsträckning som man kan förvänta sig. SGI har till exempel inte varit inblandat i . SGI:s kunskap skulle kunna vara speciellt viktigt i samband med stora och komplicerade projekt såsom i , Västlänken i eller i . Att inte använda en statlig myndighets kunskaper och kompetens måste anses vara resursslöseri. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till miljöminister : På vilket sätt tänker ministern verka för att kunskaper och kompetens hos bättre tillvaratas?
fr · GR111320 · 2004-06-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1320 av () till finansminister om gemensamma EU-skatter talade den socialdemokratiske EU-parlamentarikern i för ett införande av EU-skatter: "Även om det är en viktig princip att slå vakt om den nationella beslutanderätten över skatterna får inte denna princip bli det bästas fiende." Han sade vidare: "Mervärdet med gemensamma skattesatser är uppenbart på vissa områden. Dieselskatten är ett sådant." vill stoppa "bränsleturism" och vill också att EU ska införa en gemensam minimiskatt på kapital. Linjen stämmer med att den socialdemokratiska gruppen också röstat för "att införa en mer direkt relation mellan skattebetalarna och EU:s budget". Detta kan inte innebära annat än att socialdemokraterna vill ge EU beskattningsrätt. Det anmärkningsvärda är dock att säger sig ha förankrat stödet för EU-skatt hos regeringen. "Jag hade kontakt med innan jag röstade och mötte full respekt för min linje" (, ). Har finansministern gett sitt stöd för införande av gemensamma EU-skatter, till exempel på diesel, som den socialdemokratiske parlamentarikern uppger?
fr · GR111321 · 2004-06-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1321 av () till finansminister om skatten på rulltobak Den höga tobaksskatten motiveras av syftet att reducera konsumtionen av tobaksprodukter, då dessa produkter medför allvarliga hälsorisker. Det är emellertid så att skatten på rulltobak i är betydligt lägre än skatten på cigaretter. Enligt en promemoria från beskattas rulltobak med 630kr per kilo, vilket ska jämföras med beskattningen på cigaretter som är 1273kr för motsvarande mängd tobak. Med tanke på att rökning torde ha samma skadliga effekt oavsett om man rullar cigaretterna själv eller ej är detta ett märkligt förhållande. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansminister om han avser att vidta åtgärder som innebär skattemässig neutralitet mellan rulltobak och vanliga cigaretter.
fr · GR111322 · 2004-06-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1322 av () till statsrådet om konkurrensneutrala lotsavgifter hamn är en av landets största hamnar, där det hanterade godsvärdet utgör en betydande del av det samlade varuvärdet av import och export över hamnar. Hamnen har av trafikverken och näringslivet pekats ut som en av fyra betydelsefulla intermodala noder inom den nordiska triangeln. Avgörande för att kunna ta till vara de naturliga möjligheter som hamn med flera har är likvärdiga konkurrensvillkor. Förutom att kostnaderna för lots under åren 1999@2003 har ökat har också sättet att beräkna lotsavgifter förändrats till nackdel för hamnar liggande längre in i landet med lång farled. Dagens system medverkar till att snedvrida konkurrensen då kostnaderna för att nyttja en inlandshamn blir betydligt högre än för motsvarande tjänst vid en hamn belägen vid kusten. Ur samhällssynpunkt innebär detta att samordningen mellan olika transportslag försvåras, det vill säga uppbyggnad av intermodala noder. Naturliga tillväxtpotentialer nyttjas härmed inte optimalt. Min fråga till statsrådet blir därför: Är statsrådet beredd att se över ovanstående problematik syftande till mer konkurrensneutrala villkor för landets hamnar?