ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111436 · 2004-07-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1436 av () till miljöminister om energipolitiken och koldioxidutsläppen svarade de svenska kärnkraftverken för av elproduktionen. av elförbrukning importerades. Detta är ett rekord för den svenska elimporten. Som en jämförelse kan nämnas att den ännu återstående reaktorn i producerar ungefär 4,5terawattimmar , och att den av regeringen avvecklade reaktorn producerade lika mycket medan den ännu var i drift. Huvuddelen av den svenska elimporten 2003 kom från danska, finska, polska och tyska koleldade kraftverk med stora koldioxidutsläpp som följd. Isens utbredning i har minskat successivt . De flesta glaciärer på vår planet minskar i volym. Stora skyfall och översvämningar blir vanligare. Öknarna breder ut sig. FN:s klimatexperter varnar för att klimatförändringarna accelererar. Att minska koldioxidutsläppen är därmed en global överlevnadsfråga. är det EU-land som släpper ut minst koldioxid per invånare. Så borde det vara även i fortsättningen. Men regeringens energipolitik leder åt ett annat håll. Detta visar tydligt att den svenska avvecklingen av kärnkraften sker till priset av en försämrad miljö. Jag vill därför fråga miljöministern vad hon avser att göra för att motverka att energipolitiken, som , leder till ökade utsläpp av koldioxid.
fr · GR111437 · 2004-07-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1437 av () till miljöminister om elproduktionen i Elproduktionen i baseras huvudsakligen på vattenkraft, kärnkraft och konventionell värmekraft. I svarade vattenkraften för av den totala elproduktionen . De svenska kärnkraftverken svarade för . elproduktion baseras till största delen på förbränning av kol och naturgas i kraftvärmeverk och kondenskraftverk. En mindre del av elproduktionen baseras på vindkraft och biobränslen. Elproduktion baserad på kol, olja och gas står för av elproduktionen i . val att låta de fossila bränslena dominera landets energiförsörjning leder till stora utsläpp av framför allt koldioxid, men även svavel och tungmetaller. Koldioxidens effekter på växthuseffekten är väl kända. Globala klimatförändringar som orsakats av människan är ett av vår tids största miljöhot. Dessa utsläpp drabbar inte bara utan även till stor del och övriga . har därför ett stort miljöpolitiskt ansvar att i förhållande till med kraft driva frågan om en omställning av det danska energisystemet från förbränning av kol och olja till miljömässigt hållbara alternativ. Vad avser miljöministern att vidta för åtgärder för att motverka att regeringens avveckling av kärnkraften inte innebär fortsatt import av framför allt dansk kolkraftsproducerad el?
fr · GR111438 · 2004-07-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1438 av () till statsrådet om utvisning av familjer med barn I åttonde artikel stadgas det att individer har rätt till skydd för familje- och privatliv. I slås fast att de medlemsstater som skrivit under konventionen ska agera för att underlätta för familjer att förenas över statsgränserna. har undertecknat såväl som . I motioner och interpellationer i har regeringen vid ett flertal tillfällen uppmärksammats på hur svenska migrationsmyndigheter i samband med utvisningar skiljer även mycket små barn, i vissa fall ens gamla, från den ena föräldern. Svenska migrationsmyndigheter fortsätter att fatta beslut om avvisningar som dels bryter mot åttonde artikel och dels mot , såväl vad det gäller förpliktelserna om att se positivt på att familjer förenas över statsgränserna som vad det gäller portalparagraf att sätta barnets bästa först. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga migrationsminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att svenska myndigheter i avvisningsärenden, där barn riskerar att skiljas från den ena eller båda föräldrarna, i större utsträckning än agerar i enlighet med och FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna.
fr · GR111439 · 2004-07-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1439 av () till statsrådet om riktlinjer för kvinnors skyddsbehov Asylprocessen har traditionellt i huvudsak skett utifrån manliga värderingar och utgångspunkter. Insikten att kvinnors asylskäl ofta är annorlunda än männens har inneburit att tagit fram riktlinjer till sina anställda om hur utredning och bedömning av kvinnors skyddsbehov ska göras. I dessa riktlinjer finns beskrivet vilka aspekter som måste tas särskild hänsyn till när det gäller kvinnliga asylsökande, både vad avser själva processen och skälen. Riktlinjerna framhåller bland annat hur viktigt det är att den som utreder kvinnor både har bred kulturkompetens och goda kunskaper i samtalsteknik. Dessutom läggs särskild vikt vid sekretessen. Eftersom det i vissa kulturer till exempel är belagt med skam att bli utsatt för våldtäkt och den som råkar ut för det kan stötas ut ur samhället, till och med dödas, är det viktigt att kvinnan känner trygghet att inte ens mannen får vetskap om att kvinnan blivit utsatt för våldtäkt. I riktlinjerna används dock ordet bör i många fall vilket gör att de lämnar utrymme för viss godtycklighet. har därför en kvinnas redogörelse om våldtäkter kommit till hennes mans kännedom genom en handläggare på . Mannen har därefter lämnat kvinnan och tagit barnen med sig. Vilka åtgärder avser migrationsministern att vidta för att riktlinjer för utredning och bedömning av kvinnors skyddsbehov blir tydligare och följs?
fr · GR111440 · 2004-07-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1440 av () till utbildningsminister om jur.kand.-utbildning på Juridiken blir en allt viktigare vetenskap för samhällsbygget. Komplexiteten i samhällsutvecklingen driver på judikaliseringen också i vårt förhållande till omvärlden. Juristutbildningen i har länge varit traditionellt yrkesinriktad. har den dock kommit att breddas. Alltfler studerande inser den juridiska metodens fördelar som samhällsvetenskap. Det mesta pekar på ett ökat behov av platser för jur.kand.-utbildning i landet. Det är i detta läge viktigt att våga bredda utbildningen och bryta gamla mönster för att bättre möta nya utmaningar. har i en ansökan om jur.kand.-examensrättigheter visat på goda möjligheter att arbeta brett med juridiken med samverkan över ämnesgränserna. Möjligheterna att utnyttja modern pedagogik för aktiva studier är särskilt goda, vilket är särskilt viktigt för att bredda mångfalden bland jur.kand.-studerande i . Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att underlätta för att få sin ansökan om en fullständig jur.kand.-utbildning bifallen?
fr · GR111441 · 2004-07-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1441 av () till försvarsminister om beredskap mot terrorangrepp efter och slut står världen inför ett nytt hot. 2000-talets terrorism jämförs nu med ett världskrig. Vi i västvärlden kan bli måltavlor för världsomspännande attacker med radioaktiva ämnen, kemiska vapen och epidemier. I kampen mot terrorismen, massförstörelsevapen och system för att sprida de vapnen är @ enligt som leder kommissionen mot massförstörelsevapen @ kreativiteten, uppfinningsförmågan och nivån på samarbetet bättre på terroristernas sida än på vår. beredskap mot terrorangrepp är dålig. efter attacken mot saknas rutiner, resurser och regler. Det är osäkert om skulle klara ett Madrid-attentat med 200 döda och 1400 skadade. Vid angrepp med massförstörelsevapen hotar kaos. Den nya () har ansvar för beredskap mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen. KBM bedömer förmågan som "icke godtagbar". I är terrorismen polisens sak, militär får endast sättas in om ett annat land angriper . Regeringens utredare föreslog att polisen vid terrorattacker ska kunna begära militär hjälp. Men regeringen har inte agerat. Avser försvarsministern att vidta några åtgärder för att förbättra beredskap mot terrorangrepp?
fr · GR111442 · 2004-07-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1442 av () till statsrådet om ansvar vid utvisningar Det har kommit till min kännedom att en flyktingfamilj med två små barn, , som vistats i har blivit mycket illa behandlade då de skulle utvisas till sitt hemland. De rycktes ur sina sängar och hämtades av poliser. Därefter fördes de tillsammans med fem poliser till i . När familjen kom fram släpptes de inte in i landet på grund av att kvinnan inte är makedonsk medborgare. Familjen flögs då tillbaka till igen. vill enligt uppgifter splittra familjen @ barnen och fadern ska utvisas till och modern till . Vad avser migrationsministern att göra för att familjer i fortsättningen inte ska splittras vid utvisning?
fr · GR111443 · 2004-07-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1443 av () till statsrådet om asylsökande och Människor som kommer från andra länder och befinner sig i på grund av arbete, studier, forskning och så vidare får när de befinner sig i vårt land. Däremot kan inte en asylsökande få det. Detta innebär att när en asylsökande har ett arbete i så kan de inte själva ta ut sin egen lön från banken. Ett exempel som jag kan beskriva för att tydliggöra problemet är den kvinna som har ett arbete inom i den kommun där hon bor. Hon har följande handlingar @ (), blankett från skattemyndigheten med fyra interimssiffror, arbetsintyg från arbetsgivaren inklusive utbetalningsavi och lönespecifikation. När dessa visas upp på banken så kan hon inte få ut sina pengar eftersom hon är asylsökande. För att få ut sina egna pengar så måste hon få hjälp av en svensk medborgare. Det är naturligtvis oerhört kränkande att inte få ut de pengar man tjänat. Bankerna informerar om att det inte går att få ut lönen eller att öppna ett eget konto, när man är asylsökande. Nordea har kollat med sin säkerhetsavdelning i och fått beskedet att det är nya regler vilket innebär att det är krav på för att få ut sina pengar. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att förbättra möjligheterna för asylsökande att få ett ?
fr · GR111444 · 2004-07-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1444 av () till statsrådet om trafiksäkerhetshöjande åtgärder i De av beslutade planeringsramarna för satsningar på infrastruktur innehåller satsningar på trafiksäkerhetshöjande åtgärder. Dock har fördelningen av medlen för att kunna genomföra utlovade nyinvesteringar inneburit betydligt mindre pengar till trafiksäkerhetsåtgärder i . Detta har medfört att angelägna projekt för att kunna uppfylla planerna i nollvisionen har fått skjutas . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att planerade trafiksäkerhetshöjande åtgärder kan genomföras även i ?
fr · GR111445 · 2004-07-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1445 av () till jordbruksminister om utbetalning till mjölkbönder I den beslutade förändringen av GJP (den gemensamma jordbrukspolitiken) ingick att mjölkleverantörerna skulle kompenseras för sänkta interversionspriser på smör och mjölkpulver. Det är den så kallade elvaöringen som ska gälla . har kommissionen via kommissionär beslutat att tidigarelägga utbetalningsmöjligheterna 2004. Detta beslut bottnar i kunskapen om den låga likviditeten som råder för mjölkleverantörerna. Min fråga är följande: Vilka åtgärder har jordbruksministern vidtagit för att tillse att utbetalningen av denna engångsersättning till mjölkleverantörer kan ske ?
fr · GR111446 · 2004-07-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1446 av (m) till justitieminister om effekten av satsningarna på rättsväsendet Justitieministern brukar reflexmässigt värja sig från varje form av kritik av regeringens rättstrygghets- och kriminalpolitik med att ingen regering tidigare satsat så mycket på rättsväsendet. Att antalet vålds- och misshandelsbrott sammantaget fortsätter att öka reellt såväl som genom en ökad anmälningsbenägenhet är givetvis oacceptabelt. Narkotika- och bostadsinbrotten ökar i likhet med olika former av sofistikerad ekonomisk brottslighet mot vilken samhällets rättsvärn sviktar. Facit av de ökade satsningarna är knappast övertygande: färre domstolar, högre målbalanser, lägre uppklaringsprocent, högre avskrivningsfrekvens på grund av bristande utredningskapacitet eller bevisning, helt eller delvis sommarstängda polisstationer och så vidare. Nettotillskottet av nyutexaminerade poliser håller sånär jämna steg med pensionsavgångarna. Privata detektiv- och säkerhetsföretag liksom lokala trygghetsvärn får eller tar sig i stigande grad an uppgifter som spaning efter och gripande av misstänkta eller kriminella element allteftersom polisens resurser och kompetens tryter eller inte räcker till. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att få ut större rättsvårdande effekt av de, åtminstone enligt honom själv rekordstora, satsade skattemedlen på landets rättsväsende?
fr · GR111447 · 2004-07-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1447 av () till utrikesminister om svenskt stöd till fredsprocessen i Konflikten i har skapat flera hundratusen flyktingar som bland annat finns i grannländer som . FN vill att dessa flyktingar ska kunna återvända till , vilket också nu har påbörjats. Takten och det mottagande återvändande burundier får med all sannolikhet kommer att påverka landets stabilitet och därmed fredsprocessen i . Det är avgörande för hela regionens framtid att fredsprocessen i lyckas. Det är klart att situationen nu är bättre än på mycket länge, men det är smärtsamt och beklämmande att konstatera att det fortfarande pågår krigshandlingar endast utanför huvudstaden och att barnsoldater öppet vandrar på stadens gator. Det är viktigt att i detta kritiska skede har egna utsända diplomater på plats för att understödja fredsprocessen i . Avser ministern att ta initiativ till att närvaro i stärks med egna utsända diplomater för att därigenom stödja landets fredsprocess?
fr · GR111448 · 2004-07-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1448 av () till statsrådet om FN:s roll kring asylprocessen i Det finns över 500000 flyktingar från Storasjöområdet i . En plan för att få flyktingar att återvända till sina hemländer presenterades av FN, och stöder UNHCR:s insatser i området. Det finns över 130000 flyktingar som bott i . måste hjälpa till att hitta en lösning åt dessa flyktingar som i princip är statslösa. Det är oacceptabelt och ovärdigt att människor lever hela sitt liv som flyktingar. Avser statsrådet att ta initiativ för att om möjligt ge FN en ännu större roll kring asylprocessen i i syfte att legalisera statusen för de hundratusentals flyktingar som i princip är statslösa?
fr · GR111449 · 2004-07-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1449 av () till miljöminister om höjd dieselskatt och införandet av kilometerskatt Höjd dieselskatt och införande av kilometerskatt är förslag som ligger på regeringens bord. Det är som bland annat föreslår detta och i en kommentar från miljöministern är det möjligt att läsa att miljöministern ställer sig bakom dessa förslag. Införandet av kilometerskatt slår hårt mot regioner där avstånden är långa och det inte finns några alternativ till godstransporter på väg. Detta är fallet i stora delar av vårt avlånga land, bland annat i och . En kilometerskatt skulle därför slå mycket hårt mot dessa delar av landet. I slutändan skulle det givetvis drabba konsumenter och företag i form av högre priser och kostnader. Med anledning av förslaget vill jag därför fråga miljöministern: På vilket sätt har miljöministern beaktat de negativa konsekvenser som höjd dieselskatt och införandet av kilometerskatt medför för ovan nämnda regioner?
fr · GR111450 · 2004-07-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1450 av () till finansminister om utredning om tonnageskatt För den svenska sjöfartens konkurrenskraft är införandet av tonnageskatt mycket viktigt. De svenska rederierna får då samma villkor som gäller för andra sjöfartsländer inom EU. ställde sig finansministern i ett frågesvar i positiv till att förutsättningslöst utreda införandet av tonnageskatt i . har även bifallit motioner angående införandet av tonnageskatt. Enligt uppgifter från har ingen utredning ännu tillsatts och ej heller har några utredningsdirektiv framtagits. För den svenska sjöfartsnäringen är det ur konkurrensskäl ytterst angeläget att utredning om tonnageskatt ej ytterligare försenas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Kan finansministern bekräfta att den nu aviserade utredningen kommer att tillsättas, utan ytterligare dröjsmål?
fr · GR111451 · 2004-07-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1451 av () till statsrådet om flyttplaner Enligt uppgift har () långt gångna planer på att genomföra en flytt till större lokaler. Detta medför avsevärda kostnader och förefaller inte helt logiskt, då det i finns en majoritet som kräver att ska läggas ned och att asylprövningar ska skötas civilrättsligt. Att företa en mycket kostsam flyttning till nya lokaler känns som ett oerhört slöseri med statliga medel. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förhindra denna irrationella flytt, som också innebär ett stort slöseri med statliga resurser?
fr · GR111452 · 2004-07-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1452 av (m) till statsminister om regeringens utnämningspolitik () har presenterat en studie rörande regeringens utnämningspolitik. Liknande studier av andra har gjorts tidigare. Av 36 granskade företag (18 statliga företag med vinstintressen och 18 företag med särskilda samhällsintressen) visar sig 29 personer (vd:ar och styrelseledamöter) äga politisk bakgrund och 20 av dessa uppvisar socialdemokratisk sådan, det vill säga . Tendensen är ensartad vid utnämningar av landshövdingar, generaldirektörer, i viss mån ambassadörer, styrelseordföranden i universitet och högskolor, utredningar med mera. Enligt RF 11:9 ska vid utnämning till statlig tjänst endast fästas avseende vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Det är föga sannolikt att den dominerande kompetensen huvudsakligen skulle stå att finna i s-märkta led. Man kan rimligen förmoda att den i lika hög grad finns bland personer med borgerliga sympatier och, inte minst, bland personer helt utan politisk bakgrund. Vilka motiv anför regeringschefen till stöd för att utnämningsmakten brukas för att besätta för samhällsnyttan centrala och viktiga ämbeten, som bland annat fordrar saklighet och opartiskhet, med personer som i fråga om politisk bakgrund till dominerande del uppvisar socialdemokratisk sådan?
fr · GR111453 · 2004-07-22 00:00:00 — Fråga 2003/04:1453 av () till utbildningsminister om åldersgräns för gymnasiestudier rapporteras om hur en elev som genomfört en utbildning på det individuella programmet i stads regi, nu klassas som "överårig" vad gäller fortsatta studier på ett praktiskt gymnasieprogram, närmare bestämt byggprogrammet. kommun motiverar sitt beslut med att eleven, som ska fylla , skulle ha passerat ett "bäst-före-datum" och att kommunens ansvar därmed skulle vara avslutat. Kommunens beslut utgör en uppenbar regeltolkning, eftersom utformningen av det individuella programmet bygger på principen om att eleverna ska fortsätta till ett nationellt program. En sådan fortsättning anses vara huvudmålet för utbildningen på detta program, inte enbart uppnådd grundskolekompetens. kommuns beslut att tolka lagtexten "fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller " som ett skäl för att inte bevilja fortsatta studier på ett nationellt program tyder på att lagen inte är tillräckligt flexibel och att den indirekt strider mot avsikterna med det individuella programmets flexibilitet. Genom sådana beslut sänds signalen att ansträngningar och mödor för att skaffa sig grundskolekompetens straffas och att det viktiga för kommunen är tidsåtgången för den genomgångna utbildningen, inte det faktiska kunskapsinnehållet. Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att tillse att regeringens intentioner för det individuella programmet följs?
fr · GR111454 · 2004-07-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:1454 av () till justitieminister om homofobiska hatbrott Antalet anmälda brott med homofobiska motiv har aldrig varit så många. Detta samhällsproblem måste motarbetas genom utbildning och preventivt arbete. Rapporten kopplad till rikets inre säkerhet 2003 visar också att homofobiska brott är den kategori som ökat mest av hatbrotten. Enligt rapporten är det troligt att ökningen beror på en kombination av fler anmälningar och en faktisk ökning av hets och attacker. I finns det en mycket ojämn kvalitet bland polisen och åklagare när det gäller att handlägga och utreda homofobiska brott. Brott som borde rubriceras som homofobiska hatbrott anses på vissa orter endast vara allmän skadegörelse. Jag vill därför fråga justitieministern: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att se till att de homofobiska hatbrotten verkligen blir prioriterade så som tidigare utlovats?
fr · GR111455 · 2004-07-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:1455 av () till miljöminister om satsning på klimatinformation och föreslår att det, som en del av klimatstrategin, ska genomföras en ny satsning på klimatinformation till allmänheten. I en gemensam rapport till regeringen inför kontrollstationen om klimatstrategin föreslår de båda myndigheterna "en fortsatt klimatinformationssatsning för 2006@2008". Myndigheterna slår fast att "Information och kommunikation med rätt fokus och övertygande argument kan bidra till att öka medvetenheten om vad som måste göras för att begränsa klimatpåverkan". De hänvisar också till mätningar som visar att den förra klimatkampanjen var mycket framgångsrik i att öka allmänhetens kunskap om växthusproblemet. Ändå föreslår myndigheterna, märkligt nog, att satsningen först ska starta . Det skulle innebära att den kompetens som byggdes upp under klimatkampanjen inte kan tillvaratas fullt ut. Ju som går, desto svårare, dyrare och tar det att återstarta en ny satsning på klimatinformation. Det blir också svårare att attrahera nu intresserade företagspartner i samverkansprojekt mellan staten och näringslivet avseende klimatinformation. Jag vill fråga miljöministern: Avser miljöministern att ge i uppdrag att inleda en ny satsning på klimatinformation?
fr · GR111456 · 2004-07-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:1456 av () till justitieminister om polisers vapenprov Enligt mening förutsätter befogenheter att utöva våld en gedigen och aktualiserad utbildning. Alla poliser bör därför ges samma möjlighet till kontinuerlig och kostnadsfri träning i vapenhantering, vilket inte är fallet . Något som dock finns och bör finnas är ett vapenprov som ska genomgås av alla vapenbärande poliser var 12@18 månad. framkom det i medierna att det förekommer stora skillnader i hur allvarligt man tar på polisens skjutvapenprov i olika län. I har 215 poliser underkänts , men får ändå fortsätta bära sina vapen. 555 poliser med tillstånd att bära skjutvapen har inte ens brytt sig om att göra provet, men får även de behålla sina vapen. I exempelvis hade dessa poliser kunnat bli av med sina vapen för att sedan sättas på en annan tjänst hos polisen. Sådana här skillnader bör inte förekomma. För att skjutvapenproven ska tas på det allvar som krävs, behövs en enhetlig syn på dem i hela landet där man lägger stor vikt vid att proven genomförs framgångsrikt. Detta för både allmänhetens och den enskilda polisens skull. Jag vill fråga justitieminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av de skillnader som förefaller finnas mellan olika län i synen på polisens skjutvapenprov?
fr · GR111457 · 2004-07-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:1457 av () till statsrådet om landshövdingars förordnandetid En landshövding har ett förordnande . Tiden kan förlängas som mest under . I det enskilda fallet kan tidsgränsen vara olämplig. Ett näraliggande exempel är . Länet drabbades när två framstående och starka regionpolitiker gick bort. Nuvarande landshövding har varit en stark kraft för den fortsatta utvecklingen av länet. Han är i en ålder som knappast inbjuder till en ny tjänst men mycket väl till förlängning av nuvarande förordnande. Min fråga är om statsrådet är beredd att ta ett initiativ så att specifika betingelser kan tas när förodnandetiden löpt ut och därmed ge möjlighet till förlängt förordnande.