ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12539 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:539 om rutiner för indraget studiebidrag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Centrala () nya rutiner för indragning av studiehjälp inte ska försvåra skolans arbete mot ogiltig frånvaro. Studiehjälp kan lämnas till studerande som bedriver heltidsstudier vid till exempel gymnasieskola eller folkhögskola. Studiehjälp består av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. Studiehjälpen är ett statligt stöd som ges till enskilda elever vilket ställer krav på likformig och rättssäker tillämpning. Som handläggande myndighet av studiehjälpen har CSN därför ett ansvar för att skapa en enhetlig praxis. () påtalade vissa brister i CSN:s rutiner kring bedömningen av en elevs frånvaro. Detta föranledde CSN att införa nya rutiner från och med . Jag håller med frågeställaren om att studiehjälpen ska ges till den som verkligen bedriver studier. Dock påverkar ett beslut om indragning av studiehjälp inte bara eleven ekonomiskt utan också dennes familj. Beslutet innebär inte enbart att rätten till studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg upphör utan påverkar också familjens rätt till ekonomiskt stöd från socialförsäkringen. Exempelvis kan familjen förlora rätten till flerbarnstillägg samt rätten att räkna med eleven som hemmavarande barn i underlaget för bostadsbidrag. Det är därför av stor vikt att ett ärende om olovlig frånvaro utreds noggrant innan beslut fattas, samt att kommunikation sker mellan beslutande myndighet och eleven eller, om eleven är omyndig, dennes vårdnadshavare. Skolans krav på att studiehjälpen ska kunna dras in snabbt måste vägas mot den enskildes rättssäkerhet. Jag förutsätter att CSN i sina rutiner finner en rimlig balans mellan kravet på rättssäkerhet och kravet på en snabb handläggning av ärenden.
frs · GR12540 · 2004-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:540 om investeringar i kärnkraft har frågat mig hur jag avser att agera med anledning av planerade investeringar i . I beslut framgår att huvuduppgift är att på ett effektivt sätt producera och leverera el till sina kunder. Vidare har beslutat att bör verka för att driva den tekniska utvecklingen framåt, investera i förnybar teknik och produktion för att därigenom bidra till en svensk elförsörjning som är ekologiskt och ekonomiskt uthållig. Detta ska ske på affärsmässiga villkor. har också beslutat att kärnkraften ska avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd. I enlighet med energipolitiska beslut har regeringen bemyndigat en särskild förhandlare att förbereda en överenskommelse med industrin om den fortsatta omställningen av energisystemet. Överenskommelsen ska bland annat innefatta villkoren för den fortsatta driften och successiva avvecklingen av kärnkraften. är en part i de förhandlingar som förs. Jag utgår därför från att de eventuella investeringsbeslut som tas avseende kärnkraften är motiverade med hänsyn till de förutsättningar som gäller för avvecklingen.
frs · GR12541 · 2004-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:541 om strömavbrotten har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att statliga prioriterar säkra elleveranser till hushållen oberoende av bostadsort. Som ägare till bestämmer staten de övergripande målen för företagets verksamhet. huvuduppgift är att på ett effektivt sätt producera och leverera el till sina kunder. Detta ska ske på affärsmässiga villkor. Den operativa verksamheten är ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. Den beslutsordningen gäller såväl privata som statliga bolag. Jag har dock vid ett flertal tillfällen diskuterat frågan om leveranssäkerhet och hur svenska elkunder bemöts med företrädare för de svenska nätföretagen. Jag har där tydligt klargjort min uppfattning att nätbolagen måste höja ambitionsnivån när det gäller leveranskvaliteten. Som svar på detta har uttalat att man ska prioritera investeringar i de äldsta näten och de nät som är särskilt utsatta. Det är självfallet helt centralt för att ha nöjda kunder och det är bolagets ledning och styrelse som ska se till att utför sina tjänster på ett tillfredsställande sätt. Jag är glad över att det var just som var först ut med en elavbrottsgaranti för att kompensera de kunder som drabbats av elavbrott. Jag har därför ingen anledning att vidta några särskilda åtgärder avseende . Generellt kan jag säga att regeringen har lagt stor vikt vid frågor om leveranskvalitet. I ellagen har till exempel införts krav på att överföring av el ska vara av god kvalitet. Som en följd av lagändringen har regeringen givit i uppdrag att ta fram förslag till föreskrifter om god kvalitet på överföring av el. förslag är just nu ute på remiss.
frs · GR12542 · 2004-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:542 om Lockarpsshunten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att färdigställandet av den så kallade Lockarpsshunten kan påbörjas , utan koppling till . Lockarpsshunten är en förbindelse mellan Ystads- och Trelleborgsbanorna mot den fasta förbindelsen över . De tåg som trafikerar dessa banor ska med Lockarpsshunten kunna gå direkt mot Öresundsförbindelsen och vidare mot . På så sätt skall kunna sparas eftersom tågen inte behöver gå in till och vända där. Alla tillstånd för att genomföra en utbyggnad väntas bli klara under detta år eftersom de tas fram i samband med att planeringen av blir klar. Ett färdigställande av Lockarpsshunten är däremot inte kopplat till utbyggnaden av men väl till tillgängliga resurser för . Vad jag erfar kommer trafik via Lockarpsshunten att kunna starta senast när öppnas för trafik 2009. Men om det finns intresse hos andra aktörer för en förskottering kan självklart genomföra utbyggnaden tidigare.
frs · GR12543 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:543 om oro bland asylsökande har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att motverka spekulationer bland utlänningsmyndigheterna som riskerar att öka oron bland de asylsökande. Som minister kan jag inte ta ställning i asylärenden, eller kommentera handläggningen av sådana ärenden, såvida inte utlänningsmyndigheterna med stöd av utlänningslagen överlämnar enskilda ärenden till regeringen för avgörande. Oavsett hur situationen i kommer att utvecklas ska och göra en individuell prövning av de asylskäl och humanitära skäl som åberopas i varje enskilt fall.
frs · GR12544 · 2004-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:544 om HBT-kompetens i biståndet har frågat mig vad jag avser att den planerade studien rörande arbete med sexuell läggning och HBT-frågor mer specifikt ska ta upp. tillhör ett av de mest drivande länderna i fråga om homosexuella, bisexuella och transsexuella personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna utan diskriminering. Det är en fråga som, inte minst i internationella sammanhang, fortfarande möter starkt motstånd, men det är regeringens uppfattning att en attitydförändring bland stater kan påskyndas genom att frågorna successivt tas upp i olika forum. har drivit frågan bland annat i FN-sammanhang, framför allt i Kommissionen för mänskliga rättigheter, och inom utvecklingsområdet. I regeringens proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling står det tydligt att utvecklingssamarbetet ska präglas av ett rättighetsperspektiv som omfattar demokrati och principen om alla människors lika värde samt av fattiga människors perspektiv på utveckling. betänkande som behandlar propositionen slår fast att målet om en rättvis och hållbar global utveckling självklart ska gälla för alla oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. Regeringen har i budgetpropositionen också lyft upp sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som ett av fyra prioriterade områden i det internationella utvecklingssamarbetet. HBT-personer är utsatta i många länder. Regeringen vill nu se över det arbete som har gjorts för att kunna öka vår kunskap och kompetens, och för att uppmärksamma områden där mer och förbättrat arbete behöver göras. Denna studie ska bland annat bygga på och ta hänsyn till slutsatserna från Sidas utvärdering av sitt stöd till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, vilka beräknas föreligga . Studien ska resultera i förslag till hur arbetet kan förbättras både på policynivå och i fältverksamheten i partnerländerna och ska påbörjas . Studien planeras att vara klar .
frs · GR12545 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:545 om försörjningsstöd med aktivitetsfordran har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att personer som tar emot socialbidrag i högre grad kan aktiveras i olika åtgärder som inte avlönas med vanlig lön. I socialtjänstlagen (2001:453) 4kap. 4§ framgår att socialnämnden får begära att den som uppbär försörjningsstöd ska delta i av nämnden anvisad praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet om den enskilde inte har kunnat beredas någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Bestämmelsen tar i första hand sikte på ungdomar som inte fått fäste på arbetsmarknaden eller kommit in på någon reguljär utbildning och inte heller har kunnat beredas någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. ska samråda med länsarbetsnämnden innan beslut fattas om deltagande i en sådan verksamhet. 6§ SoL framgår att den som deltar i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet inte ska anses som arbetstagare. Syftet med bestämmelsen är att förhindra att yngre personer blir passiviserade av ett långvarigt biståndsmottagande. Den kompetenshöjande verksamhet som erbjuds ska vara ett led i en medveten strategi som syftar till att förbättra den enskildes förutsättningar att komma in på den reguljära arbetsmarknaden eller en utbildning. Vidare ska skälig hänsyn tas till den enskildes individuella önskemål och förutsättningar. Av det ovan sagda framgår att det inte finns något i nuvarande regelverk som hindrar att den verksamhet som erbjuds unga människor kan ha till exempel ideell karaktär, om verksamheten bedöms kunna förbättra den enskildes förutsättningar att komma in på den reguljära arbetsmarknaden eller en utbildning. Vad gäller övriga arbetslösa socialbidragstagares eventuella kompetensbehov finns ordinarie åtgärder att tillgå inom utbildningssystemet och inom arbetsmarknadspolitiken. I de fall en kommun har behov av att ytterligare arbetsuppgifter utförs bör det naturligtvis i första hand lösas genom att fler personer anställs.
frs · GR12546 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:546 om demokratins sårbarhet har frågat om jag har för avsikt att vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att svenska medborgare blir föremål för diktaturens maktintresse. Jag har informerat mig i frågan och ser precis som allvarligt på de uppgifter som framkommit om hur den förra Irakregimen skulle ha bedrivit en mycket omfattande kartläggning av bland annat assyrier i . Detta är ett brott som ytterst innebär en kränkning av politiska integritet och dessutom kan få långtgående konsekvenser för individer, grupper och organisationer i . Huvudansvaret för att förebygga och avslöja utländska underrättelsetjänsters aktiviteter mot oppositionella organisationer eller annan förföljelse i från utländska regimer ligger hos . Jag utgår ifrån att Säkerhetspolisen hanterar det nu aktuella ärendet enligt gängse rutiner och har fullt förtroende för deras arbete. Så kallat flyktingspionage är redan en prioriterad fråga för Säkerhetspolisen och jag ser ingen anledning att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GR12547 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:547 om EU:s kosttillskottsdirektiv har frågat socialministern om han avser att verka för att kosttillskottsdirektivet omformas och ges en mindre snäv riktning. Då arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att fråga i huvudsak faller under mitt ansvar, svarar jag på frågan. nämner i sin fråga att hälsokostnäringen känner en oro för att direktivet är alltför snävt. Regeringen är väl medveten om den oro som många känner. har regeringen fått ett stort antal brev och telefonsamtal från både medborgare och hälsokostnäring. Jag anser dock att oron bygger på en felaktig bild av syftena med direktivet. De nationella reglerna för kosttillskott i EU:s medlemsstater har tidigare sett mycket olika ut. I många fall har de varit ganska stränga. Därför har många konsumenter som önskat köpa kosttillskott inte haft möjlighet att göra det. I andra fall har utbudet varit mycket begränsat. Ett av syftena med direktivet är därför att konsumenter överallt i ska ha tillgång till ett stort urval produkter. Syftet är alltså inte att förbjuda kosttillskott, som vissa har påstått. Antagandet av direktivet beräknas leda till att många produkter som säljs som läkemedel i en del medlemsstater i stället kommer att kunna säljas som kosttillskott. Genomförandet av direktivet kommer inte att göra det tillåtet att marknadsföra dessa produkter som läkemedel. Påståendet att direktivet tjänar läkemedelsindustrins intressen kan därmed ses som vilseledande och felaktigt. Det viktigaste syftet med direktivet är att stärka konsumentskyddet och att se till att de kosttillskott som finns tillgängliga på marknaden är säkra och av god kvalitet. De allra flesta av de produkter som marknadsförs är redan säkra och av god kvalitet, men med de nya reglerna kommer detta att gälla för samtliga produkter. EU:s kosttillskottsdirektiv har införlivats i svensk lagstiftning och specifika regler för kosttillskott finns numera i en av föreskrifter (LIVSFS 2003:9). Det som dock kvarstår av arbetet är införandet av gränsvärden för vitaminer och mineraler i kosttillskott. Detta kommer troligtvis att ske på gemenskapsnivå, och bygga på råd från vetenskapsmän samt på beräkningar av halterna i livsmedel.
frs · GR12548 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:548 om fritt inträde på vissa museer har frågat mig om det är min mening att olika besökare ska betala olika mycket beroende på vilken utställning de väljer att gå på och därmed skilja besökare åt. Frågan är ställd mot bakgrund av uppgifter i pressen om de villkor som kommer att gälla vid reformen med fri entré på statliga museer. För det första vill jag klargöra att fråga bygger på en helt felaktig beskrivning av omfattningen av fri entré. Det är till exempel inte bara tre museer som omfattas av reformen, vilket klart framgår av budgetpropositionen . Det är flertalet statliga museer som kommer att få fri entré under detta och , vilket är en gigantisk kulturpolitisk satsning som infattar långt fler museer än till exempel motsvarande satsning i . Hela idén med reformen är, tvärtemot vad tycks tro, att öppna upp ett icke-kommersiellt rum där medborgare, oavsett ålder, bakgrund, bostadsort eller plånbok, ska kunna mötas, diskutera och fördjupa sina kunskaper om kulturarvet. Utställningsverksamheten är en viktig del i detta möte, men också andra delar av museets verksamhet är avgörande. Detta perspektiv har också lyfts fram i regleringsbreven för de tre museer på som ingår i första etappen av reformen. Där framgår att fri entré även ska gälla öppna debatter, föreläsningar och andra evenemang med nära koppling till basverksamheten. När det gäller frågan om differentierade avgifter för utställningar angavs det redan i budgetpropositionen att reformen med fri entré avser de berörda museernas basutställningar. En följd kan därmed bli att vissa specialutställningar kan komma att avgiftsbeläggas då exempelvis inlån av föremål är förknippade med kostnader utöver det vanliga. De tre första museerna kommer att redovisa sina erfarenheter till regeringen. Det kommer sedan att ligga till grund för införandet av fri entré på övriga berörda statliga museer 2005. drar dessvärre tvärsäkra slutsatser om utfallet av reformen redan innan den ännu har påbörjats.
frs · GR12549 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:549 om internationellt kulturutbyte har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka möjligheterna för internationellt kulturutbyte. Frågan är ställd mot bakgrund av den framlagda utredningen kulturutredningen (SOU 2003:121). Enligt är det absolut nödvändigt att regeringen nu tar sitt ansvar och börjar agera för att göra svensk kultur känd i världen. Jag delar självklart uppfattning att möjligheterna för internationellt kulturutbyte bör öka. Ett aktivt internationellt kulturutbyte är viktigt därför att det är av stor betydelse för det svenska kulturlivets utveckling. Härtill kommer kulturens roll för kontakter med andra länder samt för främjandet av internationell förståelse och tolerans. Det var bland annat med dessa utgångspunkter som tillsammans med initierade den internationella kulturutredningen, som alltså har redovisat flera förslag i enlighet med sina direktiv för att bland annat uppnå en tydligare ansvarsfördelning och bättre samordning mellan olika aktörer. har däremot direkt fel när hon påstår att utredningen skulle visa att myndigheterna inom kulturområdet generellt sett fungerar dåligt när det gäller att presentera svensk kultur i utlandet. Utredningens betänkande kommer att remitteras i vanlig ordning till berörda intressenter. När förslagen har analyserats mot bakgrund av remissopinionen är jag beredd att ta ställning till vilka konkreta åtgärder som krävs för att ytterligare främja det internationella kulturutbytet.
frs · GR12550 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:550 om ett Internet för alla har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att påverka diktatoriska regimer så att deras medborgare ska ha möjlighet att ta del av ett ocensurerat Internet. har ställt sin fråga med anledning av ny lagstiftning på som ytterligare begränsar tillgången till Internet. Låt mig inledningsvis framhålla att yttrandefriheten, tillsammans med åsiktsfriheten, är grunden för ett demokratiskt samhälle. Yttrandefriheten innebär en rätt att fritt söka, mottaga och sprida upplysningar och tankar genom varje uttrycksmedel och utan hänsyn till gränser. Denna rätt slås fast i artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och i artikel 19 i FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. I artikel 15 i FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter erkänns vidare rätten för alla att åtnjuta fördelarna av vetenskapens framsteg och dess tillämpning. Internet är just ett sådant uttryck för framsteg. Den 10@12 december 2003 arrangerade FN ett världstoppmöte om informationssamhället. Vid mötet antogs en deklaration som uttrycker FN:s medlemsstaters strävan att verka för ett samhälle där alla har tillgång till och möjlighet att använda och dela information. Vidare fastslås yttrandefriheten och att ingen ska exkluderas från de fördelar informationssamhället erbjuder. Under förhandlingarna av deklarationen var , tillsammans med övriga länder i EU, mycket aktivt för att säkerställa att deklarationen innehåller hänvisningar till mänskliga rättigheter och då särskilt yttrandefriheten. Regeringen påtalar och invänder mot kränkningar och begränsningar i yttrandefriheten varhelst de förekommer. Det sker genom det multilaterala arbetet och genom bilateral dialog med andra länder. Regeringen uppmärksammar också och invänder mot fängslanden och andra förföljelser av journalister i syfte att begränsa yttrandefriheten. Regeringen arbetar även aktivt genom utvecklingssamarbetet för åsikts-, yttrande- och mediefrihet. Vidare vill jag framhålla att stöd för ett demokratiskt och pluralistiskt är starkt och allmänt känt. har också EU:s medlemsstater en gemensam ståndpunkt om som innebär fortsatta krav på respekt för mänskliga rättigheter och friheter, samt uppmuntran till transition mot ett pluralistiskt demokratiskt samhälle med syftet att förbättra levnadsvillkoren för den kubanska befolkningen. Min avsikt är således att fortsätta att bilateralt och i multilaterala forum verka för att människor som lever under diktatoriska regimer ska ha möjlighet att obehindrat ta del av Internet. Tillgången till den nya teknik informationssamhället erbjuder är ett mycket viktigt verktyg som kan användas i arbetet för att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Dessutom avser jag att fortsätta att utöva påtryckningar på den kubanska regimen för att den ska upphöra med brotten mot de mänskliga rättigheterna, som vårt stöd till det civila samhället kommer att fortsätta.
frs · GR12551 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:551 om utvisning på grund av brott har frågat mig om jag är beredd att se över och skärpa lagstiftningen då det gäller utvisning på grund av brott. De nuvarande bestämmelserna om utvisning på grund av brott innebär att en utlänning får utvisas ur om han eller hon döms för ett brott som kan leda till fängelse eller om en domstol undanröjer en villkorlig dom eller skyddstillsyn som han eller hon dömts till. Utlänningen får dock utvisas endast om det utdömda straffet är ett svårare straff än böter och det kan antas att den dömde kommer att göra sig skyldig till fortsatt brottslighet här i landet eller om brottet är så allvarligt att han eller hon inte bör få stanna kvar i . Utvisning på den senare grunden förutsätter normalt att brottet har ett straffvärde om . Även flyktingar kan utvisas om brottet är synnerligen grovt. Den som var för ankomsten till och som varit här när åtalet väcks kan inte utvisas. Utvisning kan inte heller ske om den dömda personen riskerar dödstraff, kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Dessa regler, som tillkom 1994, innebar en skärpning av den tidigare lagstiftningen. Inte ens vid relativt lindriga brott som till exempel snatteribrott är det uteslutet att en domstol beslutar om utvisning. Ändringarna har gett domstolarna större möjlighet att döma till utvisning på grund av brott, framför allt när det gäller personer som saknar anknytning till . uppger att det finns begränsningar i lagstiftningen som gör att antalet domar med utvisning begränsas. Jag vill påpeka att ett beslut om utvisning på grund av brott och det förbud att återvända till eller för alltid som ska meddelas är en mycket ingripande åtgärd för den enskilde och hans eller hennes närmaste. Det gäller särskilt för personer som vistats i och som har familj och barn här. Jag vill understryka att det är möjligt för domstolarna att utvisa utlänningar på grund av brott även om de har familjeanknytning till . Lagstiftningen är enligt min mening väl avvägd när det gäller möjligheten att utvisa utlänningar på grund av brott å ena sidan och de begränsningar i denna möjlighet som finns å den andra sidan. Inget tyder heller på att lagen tillämpas på ett för utländska brottslingar alltför fördelaktigt vis. Jag avser därför inte att se över bestämmelserna i syfte att skärpa lagstiftningen ytterligare.