ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12568 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:568 om fotoförbud i domstol har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att ändra reglerna i om förbud mot fotografering i rättsprocesser. Principen om att en förhandling vid domstol ska vara offentlig är, som framhåller, grundläggande i vår rättsordning. Detta innebär att allmänheten i princip har fritt tillträde till den lokal där förhandlingen hålls. Det är som regel även tillåtet att spela in eller direktsända vad som sägs vid en rättegång. Däremot är det förbjudet att fotografera i rättssalen. För många parter och vittnen är det en ovan situation att behöva uppträda vid en domstolsförhandling och det upplevs ofta som mycket pressande. En möjlighet att ta upp och sända bilder direkt från rättegångar skulle sannolikt förstärka denna negativa upplevelse. Det är viktigt att omständigheterna kring en domstolsförhandling är sådana att förhörspersoners möjlighet att lämna sina berättelser fritt inte påverkas negativt. Det finns en påtaglig risk för en negativ påverkan om personen känner till att förhöret direktsänds med bild till allmänheten. I förlängningen kan detta innebära att människor i större utsträckning än inte kommer till förhandlingar eller till och med avstår från att anmäla sina iakttagelser till polisen. En sådan utveckling är givetvis inte önskvärd. Frågan om fotograferingsförbudet har övervägts tidigare. I ett lagstiftningsärende bedömdes förbudet motiverat eftersom det ansågs fylla en viktig funktion från såväl integritetsskydds- som ordningssynpunkt. Även rättegångsutredning (En modernare rättegång SOU 2001:103) som senast behandlat frågan, har uttalat att förbudet mot fotografering bör finnas kvar av såväl ordnings- som integritetsskäl. Mot denna bakgrund anser jag att det inte finns behov av att utreda frågan om fotograferingsförbudet ytterligare. Detta hindrar dock inte att det kan finnas anledning att överväga om allmänhetens möjligheter att följa förhandlingar vid domstolarna kan förbättras. har i sitt betänkande bland annat föreslagit att det införs en uttrycklig möjlighet för rätten att sända ljud och bild till särskilt anordnade sidosalar, vilket innebär att fler åhörare kan följa en förhandling exempelvis vid uppmärksammade rättegångar. Förslaget kommer att behandlas i en proposition som regeringen planerar att lägga fram .
frs · GR12570 · 2004-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:570 om ryska krigsfångar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att klarlägga vad som föranledde utlämningen och vad som hände de 2000, som kallar, ryska krigsfångar som utlämnades av till . började den sovjetiska regeringen att aktivt kräva att de sovjetiska medborgare som var flyktingar i andra länder skulle återvända. Det finns inte några dokumenterade överväganden inom den dåvarande regeringen vad gäller argumenten för och emot att tillmötesgå den sovjetiska begäran. Det kan med dagens ögon förefalla märkligt och svårförståeligt att de sovjetiska flyktingarna repatrierades från utan något formellt beslut av vare sig regeringen eller . När man studerar och utvärderar den agerande under är det viktigt att ta hänsyn till de då rådande politiska förhållandena och gällande rätt. Det finns onekligen exempel på händelser och åtgärder som skulle bedömas på annat sätt. Detta gäller bland annat åtgärder som vidtogs mot medborgare från andra länder som kommit till . Återsändandet av de sovjetiska medborgarna till efter kriget skedde i enlighet med då gällande rätt. invandringspolitik var fortfarande mycket restriktiv och asylrätten var begränsad. Det svenska agerandet skilde sig inte heller på något avgörande sätt från andra länders praxis. Såväl som återsände medborgare på samma sätt som . De 2000 militära flyktingarnas öden efter återkomsten till har fått en del uppmärksamhet i olika massmedier. Gripande skildringar av vad som hände några av dessa människor visar hur illa människor behandlades i dåtidens . Ett vidare klargörande kring vad som hände med dessa militära flyktingar vore önskvärt men är enligt min mening i första hand en uppgift för den historiska forskningen. Svenska arkiv är i stort sett helt öppna vad gäller uppgifter om denna utlämning. i kan bistå svenska forskare att identifiera relevanta ryska arkiv.
frs · GR12571 · 2004-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:571 om säkerheten vid flygning har frågat mig vilka åtgärder som kan bli aktuella att vidta när det gäller att särskilt skydda besättningen och cockpit på flygplan. Bakgrunden till frågan är uttalanden från , genom , om att inte vill medverka till att beväpnade vakter placeras bland flygpassagerare. Jag delar bedömning att det kan vara till nackdel både för flygsäkerheten och luftfartsskyddet om det finns beväpnade vakter ombord på flygplan. Det är lätt att förstå att det alltid finns risk att vapen ombord hamnar i orätta händer eller på annat sätt kan orsaka skada. Jag har också stor förståelse för synsättet att säkerhetsåtgärder i första hand ska vidtas på marken före avgång och att man vid förstärkt hotbild hellre väljer att ställa in flygningen helt. Dessutom finns redan bestämmelser om att dörren till cockpit ska vara förstärkt och hållas låst under flygning för att skydda flygplansbesättningen. vill jag betona att samarbetet mellan svenska och amerikanska myndigheter i denna fråga fungerar väl. Det bygger på ömsesidig respekt för olika synsätt och en överenskommelse har nåtts om hur olika situationer ska hanteras.
frs · GR12572 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:572 om ställning har frågat finansminister vad han avser att göra för att öka det politiska inflytandet över beslut om räntan för att underlätta harmoniseringen av den svenska finans- och penningpolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. stärktes ställning bland annat genom att banken fick ett lagstadgat mål för penningpolitiken. ändrades ledningsstruktur och en direktion inrättades som ska fatta beslut i alla penningpolitiska frågor. Det infördes också ett uttryckligt förbud för myndigheter att bestämma hur ska besluta i frågor som rör penningpolitiken. Enligt regeringen finns det två skäl att öka oberoende (prop. 1997/98:40 ställning). "För det första kan det specifika trovärdighetsproblemet för penningpolitiken och dess negativa konsekvenser begränsas om statsmakterna gör troligt att avvikelser från prisstabilitetsmålet inte kommer att ske. Den institutionella ramen för penningpolitiken kan bidra till detta. Genom att delegera ansvaret för penningpolitiken till en självständig Riksbank med ett klart angivet prisstabilitetsmål kan politiken ges det långsiktiga perspektiv som skapar förutsättningar för att målet skall vara trovärdigt. För det andra har medlemskap i medfört att förutsättningarna för penning- och valutapolitiken har förändrats. Som en följd av medlemskapet i EU har åtagit sig att stärka självständighet." Det bör också nämnas att regeringens förslag bygger på en uppgörelse mellan fem partier som deltog i den arbetsgrupp som diskuterade framtida ställning. gör gällande att resultatet av folkomröstningen om EMU innebär att det inte är aktuellt för att inom överskådlig framtid gå med i valutaunionen. Motiven för en fristående riksbank skulle därmed ha fallit och vara oförhindrad att fatta ett nytt beslut i frågan. Jag delar inte bedömning. Jag noterar för övrigt att hans inställning avviker väsentligt från vad många av hans partivänner gav uttryck för under förra årets . Då höjdes till skyarna. Dess självständighet prisades och framställdes i många debattinlägg som en grundpelare i vårt demokratiska styrelseskick, vilken hotades av en EMU-anslutning. De fördelar som finns med en självständig riksbank gäller alltjämt. Erfarenheterna av en oberoende riksbank är goda. Penningpolitiken anpassas med utgångspunkt från utsikterna för den svenska inflationsutvecklingen och det råder hög trovärdighet kring prisstabilitetsmålet. Banken har dessutom valt att öppet kommunicera sina beslut genom att offentliggöra protokoll där det framgår om direktionsledamöterna har olika uppfattning. För mig är det dessutom självklart att ska följa de åtaganden som följer med medlemskapet i EU. Några förslag som ökar det politiska inflytandet över beslut om räntan är därför inte aktuella.
frs · GR12573 · 2004-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:573 om en demokratisk utveckling i har frågat mig vad jag avser att göra för att understödja en demokratisk utveckling i . Jag delar oro över situationen i . har gått mot en allt mer sluten och repressiv politik. Åtgärder som uppenbart bryter mot de mänskliga rättigheterna har motiverats med hot landet anser sig utsatt för från bland annat sida. Det är emellertid inte godtagbart att rättssäkerheten åsidosätts och att personer hålls fängslade på politiska grunder. Den svenske journalisten , tillsammans med en grupp andra journalister, hålls fängslad utan kontakt med omvärlden. Dessutom har många enskilda organisationer förbjudits. försöker föra en dialog med om demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Jag träffade själv den eritreanske utrikesministern och diskuterade bland annat dessa frågor. Företrädare för har också vid ett antal tillfällen tagit upp frågan om demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter med eritreanska företrädare både i och . verkar också genom EU:s politiska dialog med . Demokrati och mänskliga rättigheter är centrala delar av denna dialog. En förutsättning för att EU:s utvecklingssamarbete med ska fortsätta är att den politiska dialogen med landet kan fortgå och utvecklas. har avslutat sitt bilaterala utvecklingssamarbete med , bland annat mot bakgrund av den allvarliga situation som gäller ifråga om den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna. Förutsättningar för den typ av partnerskap som krävs för ett sådant nära bilateralt samarbete saknades. Sida har dock fattat beslut om omfattande humanitära insatser i . Genom FN-systemet och enskilda organisationer kan också bidra till utvecklingen i landet. Vi har i särskild anledning att noga följa utvecklingen i eftersom det finns så många svenskar med rötter i . Jag kommer att fortsätta att noga följa utvecklingen i , för att se hur vi på bästa sätt kan bidra till att främja demokratisering och efterlevnad av de mänskliga rättigheterna i landet.
frs · GR12574 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:574 om skärpta åtgärder mot vapenbrott har frågat vilka åtgärder jag kommer att vidta för att skärpa vapenlagstiftningen. Inledningsvis vill jag framhålla att jag delar oro över det faktum att vapen allt oftare kommer till användning vid brott. Det är särskilt oroväckande om unga människor beväpnar sig. Mycket talar för att attityden till vapen har förändrats. Detta är något som vi tillsammans måste försöka påverka och ändra. Inom pågår därför ett omfattande arbete med att ta fram förslag till åtgärder som syftar till att begränsa och kontrollera tillgången till vapen för att förhindra att de kommer till användning vid brott eller hamnar på den illegala marknaden. Vi är just nu inne i slutskedet med en översyn av ett flertal vapenfrågor. Det gäller bland annat skärpta regler för vapenhandlare, bestämmelserna om skrotning av vapen och om innehavet av målskyttevapen bör begränsas. I arbetet ingår även att se över reglerna om så kallade soft air guns och om läkares anmälningsskyldighet. Avsikten är att ett förslag kommer att remitteras . Jag har också initierat ett utredningsarbete som bland annat syftar till att analysera vilka åtgärder som ska vidtas för att ska kunna ratificera FN:s vapenprotokoll. Protokollet behandlar åtgärder mot illegal tillverkning och handel med vapen och ammunition. I utredningen ingår bland annat att överväga om alla vapen som förs in och ut ur landet ska registreras och om uppgiften ska vidarebefordras till polisen. Arbetet ska redovisas . Straffet för grovt vapenbrott är fängelse i lägst och högst . Enligt motiven till lagstiftningen bör som grovt brott särskilt bedömas sådana brott som medför att vapnet kan befaras komma till brottslig användning. Inom ramen för den nuvarande regleringen kan alltså illegalt vapeninnehav bedömas som ett grovt vapenbrott. Den närmare tillämpningen av bestämmelsen är i första hand en uppgift för domstolarna. Men jag följer noga utvecklingen i denna fråga. Avslutningsvis vill jag peka på att har i uppdrag att rapportera till regeringen om behov av förändringar i vapenlagstiftningen. Genom rapporterna får regeringen fortlöpande kännedom om vilka förändringar som polisen bedömer som mest angelägna. De nu pågående arbetena bygger till stor del på de behov av förändringar som polisen har framhållit i sina senaste rapporter.
frs · GR12575 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:575 om felaktiga och obegripliga pensionsbesked frågar vilka förslag jag avser att återkomma med för att trygga informationen om pensionen. Bakgrunden till frågan är det brev som sändes ut till ungefär 900000 pensionärer. Det är riktigt som skriver att de beslut om ålderspension som () sände ut till personer med ålderspension har skapat förvirring och oro bland pensionärerna. En anledning till detta är att det inte framgick tillräckligt tydligt att beslutet endast gällde ålderspensionen. Det innebar att många som utöver ålderspension också uppbar till exempel efterlevandepension eller bostadstillägg trodde att deras pension hade sänkts när den i stället hade höjts. Jag är besviken över att behöva konstatera att informationen till pensionärerna inte har fungerat heller. Detta är naturligtvis inte acceptabelt och den uppfattningen delar jag med RFV. De åtgärder som vidtogs har uppenbarligen inte varit tillräckliga. Jag tar detta på stort allvar och kommer att försäkra mig om att nästa års utskick blir bra.
frs · GR12577 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:577 om gallring av kostnadsfri litteratur som kommit universitet och högskolor till del har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att litteratur som gallras från universitets- och högskolebiblioteken ska skänkas till välgörande ändamål eller till andra intresserade. Lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument innebär att tryckt material i viss upplaga levereras utan kostnad till Kungl. , samt till universitetsbiblioteken i , , , , och . Syftet med lagen är att samla in, bevara och tillhandahålla material för forskning och studier. De dokument som lämnats till Kungl. utgör nationalexemplar och de dokument som lämnats till Lunds universitetsbibliotek utgör nationella reservexemplar. De ska bevaras för framtiden. De pliktexemplar som lämnats till , , , och bevaras enligt föreskrifter som meddelas av respektive universitetsbibliotek. Det är således en fråga för lärosätet att avgöra vilket som är det bästa sättet att avyttra gallrade pliktexemplar liksom andra dokument. Frågan om vilken upplagevolym som ska styra om ett dokument ska pliktlevereras eller ej berörs i betänkandet KB @ ett nav i kunskapssamhället (SOU 2003:129) som just överlämnats till mig av utredaren. Utredningen kommer att remissbehandlas .
frs · GR12578 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:578 om studiemedelsberättigande flygutbildning har frågat mig vad jag avser att göra för att en flygutbildning till helikopterpilot som berättigar till studiemedel ska komma till stånd. Enligt huvudregeln i studiestödslagen (1999:1395) får studiestöd lämnas till studerande vid de läroanstalter och utbildningar som bestäms av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. En utbildning som anordnas av en enskild fysisk eller juridisk person kan enligt förordning (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar få statligt stöd genom att utbildningen 1.ställs under statlig tillsyn, 2.förklaras berättiga eleverna till studiestöd enligt studiestödsförordningen (2000:655), om utbildningen är värdefull från nationell synpunkt, eller 3.berättigar till statsbidrag, om utbildningen är särskilt värdefull från nationell synpunkt. är den myndighet som beslutar om huruvida en utbildning anordnad av en enskild utbildningsanordnare kan betraktas som kompletterande utbildning och, i så fall, vilken form av statligt stöd som ska utgå. Det står varje enskild utbildningsanordnare fritt att ansöka om de olika formerna av statligt stöd hos . Jag har erfarit att det fanns två kompletterande utbildningar till helikopterpilot som enligt beslut av har ställts under statlig tillsyn. Dessa utbildningsanordnare hade endast ansökt om tillsyn. beslut rörande dessa två utbildningar gällde till och med . Det är upp till utbildningsanordnaren att ansöka om förnyat statligt stöd. Utöver de kompletterande utbildningarna finns ett antal trafikflygarutbildningar som regeringen har beslutat ska vara studiestödsberättigande, dock ej någon utbildning till helikopterpilot. Utbildningarna finns förtecknade i bilagan till studiestödsförordningen. Regeringens uppfattning är emellertid att nya utbildningar ska inrymmas i den befintliga utbildningsstrukturen, det vill säga exempelvis inom högskolan, som kvalificerad yrkesutbildning eller i den ordning som ger rätt att besluta om statligt stöd till kompletterande utbildning, och därmed också inom befintliga ekonomiska ramar.
frs · GR12579 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:579 om studiemedel har frågat mig vad jag tänker göra för att studiemedlet (lån och bidrag) ska betraktas som en pott där icke tidigare utnyttjade lån ska kunna komma ifråga efter maximala tidsgränsens utgång. Inledningsvis vill jag understryka att det svenska studiestödssystemet i en internationell jämförelse är ytterst generöst och ger de allra flesta goda förutsättningar att bedriva framgångsrika studier. Det nya generella studiestödssystem som infördes innebär bland annat högre studiebidrag, högre fribelopp och pensionsgrundande studiebidrag. Bidragsdelen höjdes till 34,av totalbeloppet. Studiestödssystemet ska göra det ekonomiskt möjligt för så breda grupper som möjligt att bedriva studier. En central princip i det nya systemet är att göra det möjligt för den studerande att undvika en alltför stor skuldbörda, vilket var ett stort problem i det tidigare systemet. Den höjda bidragsnivån leder till att skuldsättningen minskar för den studerande. Det nya systemet har också utformats på så sätt att den studerande kan överblicka konsekvenserna av sitt åtagande. Detta genom att den enskildes ansvar för upptagna lån har blivit tydligare. Studiemedelssystemet har utformats för att för det stora flertalet studerande möjliggöra effektiva studier på heltid. Det ligger i såväl samhällets som den enskildes intresse att studierna inte onödigtvis drar ut . Att särskilja låne- och bidragsdelarna, som föreslår, skapar felaktiga incitament och regeringen har därmed inga planer på att förändra studiestödssystemet i den riktningen.
frs · GR12580 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:580 om elsäkerhet har frågat mig vad jag avser att ta för initiativ för att en gång för alla garantera säker leverans av el även . Låt mig först säga att min ambition är att vi ska ha en mycket säker elförsörjning i . I sin fråga uttrycker sin förvåning över de strömavbrott som skedde . Jag delar den förvåningen. Avbrott som beror på dåligt underhåll eller händelser som kunnat förutses är enligt min mening oacceptabla. Snö och blåst i är normalt, och jag tycker det är anmärkningsvärt att vädret skapat sådana omfattande problem för elförsörjningen som vi sett . Genom den dialog jag för med nätföretagen har jag uppfattat att branschen velat undvika hårdare reglering och de har på eget initiativ snabbat på åtgärder som bland annat röjning av ledningsgator och isolering av elledningar. Jag avser att träffa representanter för nätföretagen för att fortsatt diskutera frågor om leveranskvalitet och särskilt då vinterns avbrott. De åtgärder som branschen vidtagit har inte varit tillräckliga och jag vill försäkra mig om att ambitionsnivån höjs så att risken för liknande avbrott kan minskas . Jag kommer även att arbeta aktivt för att se över den långsiktiga elförsörjningen till . För att svara mot det ökade samhällskravet på elförsörjningen, öka försörjningstryggheten och minska riskerna för avbrott måste vi ha en helhetssyn på hur elnätet i regionen ska se ut. Jag räknar med att presentera ett sådant uppdrag till de ansvariga myndigheterna.
frs · GR12581 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:581 om byggbranschen som arbetsmarknadsåtgärd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att byggbranschen ska gå ifrån att vara en regulator på arbetsmarknaden till att vara den viktiga del i byggandet av vår välfärd som boendet faktiskt utgör. Målet för bostadspolitiken är att alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Regeringen har gjort bostadspolitiska insatser som varit inriktade på att uppnå lägre bygg- och boendekostnader samt att motverka den bostadsbrist som finns i tillväxtområdena och det bostadsöverskott som finns i vissa delar av landet. Jag har inte för avsikt att nu ändra inriktningen på arbetet.
frs · GR12582 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:582 om barnfamiljer i husvagnsboende har frågat mig vad jag avser att göra för att den av antagna bostadspolitiska portalparagrafen, som ska skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdom, ska gälla fullt ut. Jag vill inledningsvis understryka att jag delar åsikt att barnfamiljer inte ska vara hänvisade till att bo i husvagn i vårt svenska välfärdssamhälle. Det är beklagligt när kommunerna inte klarar att tillgodose invånarnas behov av bostäder och det är än mer beklagligt när barn och ungdomar drabbas. Som anger i sin fråga är det kommunerna som har ansvaret för att planera för bostadsförsörjningen så att det finns tillräckligt med bostäder för dess invånare. Statens ansvar ligger i att se till så att nödvändiga redskap för genomförande finns, såsom lagstiftning och möjligheter till rimliga finansieringsförutsättningar. Det är också kommunerna som genom tillämpning av socialtjänstlagen har att tillse att barn och ungdomar inte far illa. Bristen på bostäder i våra expansiva regioner är oacceptabel. Det har , efter krisåren, varit en trög process att få upp nivåerna på bostadsproduktionen. Regeringen har beslutat om en rad insatser för att öka bostadsproduktionen. Dessa har givit till resultat att nivån på bostadsbyggandet har ökat successivt, dock inte så snabbt som regeringen önskat vilket bland annat beror på de långa förberedelseprocesser som föregår ett byggprojekt. Bland insatserna kan nämnas ett antal tillfälliga stimulansbidrag. Andra åtgärder som kan väntas ge ytterligare bidrag till ökad bostadsproduktion är till exempel den tredimensionella fastighetsindelningen och förslag från den kommitté som har att se över plan- och bygglagstiftningen och som har att särskilt beakta behovet av ökat bostadsbyggande. Avslutningsvis vill jag framföra min samsyn med frågeställaren om att uppnå det antagna målet om att skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder och att särskilt främja god uppväxt för barn och ungdomar och att jag såsom även kommer att ha detta mål för ögonen vid kommande ställningstaganden.