ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12664 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:664 om jordbruksnäringens villkor har frågat jordbruksministern om hon är beredd att förbättra jordbruksnäringens konkurrensvillkor genom att se över produktionsskatterna och bland annat sänka dieselskatten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. hänvisar till rapporten 2003 från som presenterades. Rapporten visar att det finns lönsamhetsproblem inom jordbruket och att driftsresultaten i vissa fall försämrats. Regeringen har stor förståelse för de krav på likvärdiga konkurrensvillkor som förs fram och regeringen har också i regeringsförklaringen för innevarande uttalat att jordbrukare måste kunna konkurrera på villkor som är likvärdiga de som gäller i övriga . Regeringen är medveten om de långsiktiga effekterna på sysselsättningen och miljön som kan bli följden av en försämrad lönsamhet . Som ett ytterligare steg i den gröna skatteväxlingens ökade miljörelatering av skattesystemet lämnades i budgetpropositionen bland annat förslag om en höjning av skatten på diesel med per liter. Regeringen avser att inför kommande skatteväxling återkomma till frågan om kompensation för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner.
frs · GR12665 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:665 om högskolans anpassning till studenter med barn har frågat mig vad jag avser att göra för att högskolan ska öka anpassningen till studenter med barn. Studerandegruppen är, precis som framhåller, mycket heterogen. De som har barn eller väljer att skaffa barn har naturligtvis en helt annan situation än studerande utan barn. Regeringen har på olika sätt uppmärksammat situationen för studerande med barn. Bland annat tillkallades en särskild utredare med uppdrag att göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer under den samlade studietiden inklusive studieuppehåll (Studiesociala utredningen). fick utredaren i uppdrag att även analysera förutsättningarna för att införa ett barntillägg till studerande. Bakgrunden var den överenskommelse som träffats mellan regeringen och dess samarbetspartier (den så kallade 121-punkts överenskommelsen). Utredaren har genomfört en enkätundersökning bland studerande som bland annat bekräftar att kurs- och schemaläggningen betyder mycket för studerande med barn. Studiesociala utredningen har lämnat sitt betänkande Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130). Betänkandet bereds nu inom . Regeringen har genomfört en rad åtgärder som förbättrar barnfamiljernas ekonomiska situation generellt. Barnbidraget har stegvis höjts till . Dessutom har flerbarnstillägget höjts och maxtaxa införts i förskola, fritidshem och familjedaghem. Föräldraförsäkringen har byggts ut med och grundnivån i föräldraförsäkringen har gradvis höjts till per dag, vilket är viktigt för många studerande. Jag anser att det är angeläget att högskolan står öppen för alla och att studenter med barn har goda förutsättningar att klara sina studier. De senaste årens utbyggnad av högskolan och de åtgärder som vidtagits med anledning av propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) pekar tydligt på regeringens målsättning att bredda rekryteringen. I propositionen lades bland annat förslag om ett nätuniversitet. Nätuniversitetet startade sin verksamhet och har som viktigaste uppgift att göra högre utbildning mera tillgänglig för alla studenter. På högskoleområdet gäller även lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. Lagen har till ändamål att främja lika rättigheter för studenter och sökande och att motverka diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. Lärosätena har en viktig uppgift att fortsätta med arbetet att försöka anpassa verksamheten så att den passar även de studenter som har familj. Detta är viktigt både ur kvalitetssynpunkt och ur ett jämlikhetsperspektiv. Ansvaret för att praktiskt arbeta för att göra utbildningen tillgänglig för studenter med olika förutsättningar vilar på universiteten och högskolorna.
frs · GR12666 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:644 om diskriminering av adopterade samt 666 om terroristlagar och svenska medborgare och har frågat mig vad jag avser att göra för att adopterade svenskar som är födda i annat land inte ska diskrimineras när de ansöker om visering till . Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Efter händelserna har som ett led i terroristbekämpningen infört skärpt säkerhetskontroll för utländska besökare. följer noga vad dessa skärpta bestämmelser får för konsekvenser för svenska medborgare som reser till . Vi har även tagit upp frågan om de skärpta bestämmelserna både direkt med amerikanska företrädare och genom EU. Frågan diskuterades till exempel vid besök i . Min avsikt är att fortsatt följa den här frågan. Det är en grundläggande regel stater emellan att varje land har rätt att besluta om vem som tillåts resa in och vistas på det egna landets territorium. Dessa regler bör dock tillämpas utan att man diskriminerar någon på grund av ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationell eller social härkomst. och övriga länder har begränsade möjligheter att påverkar vilka regler som i det här fallet har för att bevilja visering och vilka kontroller som görs vid gränsen. Däremot är det viktigt att de som reser till känner till dessa regler. Därför lämnas information på UD:s hemsida om att alla resenärer ska vända sig till det aktuella landets ambassad eller konsulat för att få fullständiga upplysningar om vilka viseringsregler som gäller.
frs · GR12667 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:667 om införandet av tonnageskatt har frågat mig om jag kommer att låta utreda förutsättningarna för tonnageskatt, med hänsyn till att alltfler länder inom EU har detta system. Jag har tidigare @ i likhet med som har avslagit motioner om detta @ uttryckt betänkligheter mot införande av tonnageskatt av skäl som framgår av ett svar på en liknande fråga (2002/03:1048). I har vi valt att stödja sjöfarten på annat sätt. Tolv av femton medlemsstater inom EU har emellertid numera system med tonnageskatt. Med hänsyn härtill finns det skäl att förutsättningslöst titta på frågan. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning.
frs · GR12668 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:668 om trängselskattens ekonomiska utfall och 677 om trängselskatter och ekonomiska garantier har frågat mig dels på vilket sätt jag bedömer att de förändrade kostnadsberäkningarna för försöksverksamheten i och det dåliga ekonomiska utfallet av trängselavgifterna i kommer att påverka regeringens planer på att införa en statlig trängselskatt på trafiken i , dels om jag avser att @ utan hörande @ utfärda bindande garantier om att ska hållas ekonomiskt skadeslöst av försöket med statliga trängselskatter. I budgetpropositionen har angetts att regeringens ambition är att försöket med trängselskatt i ska genomföras enligt uppsatt tidsplan. Vidare anförs att regeringen avser att bistå försöket och medverka till att det fullföljs, bland annat vad gäller förstärkning av kollektivtrafiken. Med avsikt att påskynda behandlingen av införandet av trängselskatter i utsåg regeringen en förhandlingsman, som ska förhandla med och övriga berörda aktörer om vissa frågor som har samband med införandet av trängselskatter i . Förhandlingsmannen ska i samråd med och andra berörda ta fram ett förslag till hur försöket med trängselskatter i ska hanteras avseende upphandling och förvaltning av systemet, kostnadsansvar och fördelning av intäkter. I förhandlingsmannens uppdrag ingår bland annat att ta fram ett förslag till utformning av överenskommelse mellan regeringen och berörda parter om hur intäkterna från försöket ska återföras till regionen och hur dessa ska användas. Användningen kan till exempel vara att täcka kostnader för utökad turtäthet på busslinjer och utbyggnad av infartsparkeringar. Förhandlingsmannen ska fortlöpande redovisa resultatet av sitt uppdrag till mig. En proposition om trängselskatter planeras lämnas . Jag håller mig fortlöpande informerad om kostnadsberäkningarna beträffande försöket med trängselskatter i .
frs · GR12669 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:669 om utredningen I god tro @ samhället och nyandligheten har frågat vilka åtgärder han avser att vidta för att realisera förslagen i utredningen I god tro @ samhället och nyandligheten (1998:113). Arbetet på är organiserat så att det är jag som ska svara på frågan. I utredningen I god tro fördes bland annat ett förslag fram om att inrätta ett särskilt för livsåskådnings- och trosfrågor och att en ny straffbestämmelse skulle införas som straffbelägger otillbörlig påverkan. Regeringen och beslutade i budgetpropositionen , att bland annat mot bakgrund av remissinstansernas yttranden, inte gå vidare med de förslag som lades fram i utredningen. Händelserna i är mycket tragiska och det är viktigt att samhället ställer upp med alla nödvändiga resurser för att hjälpa de personer som drabbats. Händelserna föranleder emellertid inte regeringen att ändra ståndpunkt när det gäller betänkandet I god tro.
frs · GR12670 · 2004-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:670 om rätt till stöd och anpassningsåtgärder för anställda med funktionshinder har frågat mig när jag avser att utreda frågan om arbetsgivarens skyldighet att vidta stöd- och anpassningsåtgärder under pågående anställning. Regeringen konstaterade i propositionen 2002/03:65 Ett utvidgat skydd mot diskriminering att gällande rätt innehåller en omfattande reglering av arbetsgivares skyldigheter att vidta stöd- och anpassningsåtgärder eller motsvarande insatser i ett bestående anställningsförhållande. Det ifrågasattes dock i propositionen om de regler som finns fullt ut kan anses genomföra EG-rättens krav, särskilt vad gäller möjligheten för en enskild att få rätten till stöd- och anpassningsåtgärder prövad. Det vore också en fördel om en arbetsgivares skadeståndssanktionerade skyldigheter i fråga om stöd- och anpassningsåtgärder både vid anställningen och i bestående anställningsförhållande hölls samlade i en och samma lagstiftning. Regeringen konstaterade att en grundligare analys behövs i frågan och därför föreslogs inte någon ändring av den gällande regleringen. Regeringen förklarade sin avsikt att fortsätta beredningen av frågan och att återkomma med förslag om hur arbetsgivares skyldigheter i fråga om stöd- och anpassningsåtgärder under pågående anställning ska regleras. Arbetet med att utreda dessa frågor pågår inom . I frågan hänvisas till tilläggsdirektiven till (dir. 2003:69) som antogs av regeringen . I direktiven förklaras att frågan om stöd- och anpassningsåtgärder under pågående anställning ska utredas i särskild ordning. Detta omnämns som en upplysning om att vissa diskrimineringsfrågor inte omfattas av omfattande uppdrag. En fördel med att utreda frågan om stöd- och anpassningsåtgärder särskilt är att möjligheten ökar att få nya regler i kraft tidigare än vad som skulle bli fallet om kommitténs arbete avvaktas.
frs · GR12671 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:671 om alla barns rätt att välja skola har frågat mig om jag avser att verka för att alla barn, även de med funktionshinder, och deras föräldrar ska få rätt att välja skola och förskola . Jag anser att alla barns och elevers samt föräldrars möjligheter att kunna välja förskola och skola är viktig. Rätten att välja skola regleras i skollagen. När kommunen fördelar elever på olika grundskolor ska den beakta vårdnadshavares önskemål om val av en viss skola. Detta ska kommunen göra så långt det är möjligt utan att andra elevers berättigade krav på placering i en skola nära hemmet åsidosätts eller att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Skälig hänsyn ska tas till vårdnadshavarens önskemål om omsorgsform när plats erbjuds inom förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska anvisas plats i förskola eller fritidshem, om inte barnens behov av sådant stöd tillgodoses på något annat sätt. I sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) föreslår skollagskommittén att en elev ska ha rätt att gå i den av kommunens skolenheter där vårdnadshavarna önskar att eleven ska gå. Kommunen ska dock få frångå vårdnadshavarnas önskemål och placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering i en skolenhet nära hemmet åsidosätts, om den önskade placeringen skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen eller om det finns andra särskilda skäl. Vidare föreslås att den som har blivit placerad på en viss skolenhet ska ha rätt att gå kvar där om inte något annat följer av ovanstående. betänkande bereds på . En viktig och självklar utgångspunkt för arbetet är att alla barn och elever oavsett funktionshinder eller ej ges goda förutsättningar för utveckling och lärande utifrån sina behov. Min avsikt är därför att på alla sätt verka för att situationen för barn och elever med funktionshinder kontinuerligt förbättras och att barnen och föräldrarna ges tillfälle att välja förskola och skola i så stor utsträckning som möjligt. Min bestämda uppfattning är att lagstiftningsarbetet som pågår med anledning av betänkande inte får innebära försämringar för barn och elever med funktionshinder.
frs · GR12672 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:672 om situationen för HBT-personer i har frågat mig vilka initiativ jag har tagit i kontakterna med för att förmå landet att upphäva det straffrättsliga förbudet mot homosexuella förbindelser. Det är en angelägen fråga som tar upp. Homosexualitet är inte accepterat i det indiska samhället och homosexuella handlingar är straffbara enligt indisk strafflag. Respekten för de mänskliga rättigheterna är central i utrikespolitik. tillhör de länder som internationellt särskilt uppmärksammat frågan om HBT-personers mänskliga rättigheter. Den första gången medlemsstaterna i FN antog en text där en referens gjordes till "sexuell läggning", var i en av framlagd resolution vid FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna om godtyckliga, summariska och utomrättsliga avrättningar. Därefter har frågan om förföljelse av personer på grund av deras sexuella läggning uppmärksammats i motsvarande resolution i . I regeringens proposition, 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, liksom i utrikesutskottets betänkande står det tydligt att utvecklingssamarbetet ska präglas av ett rättighetsperspektiv som omfattar demokrati och principen om alla människors lika värde samt av fattiga människors perspektiv på utveckling. Vidare har det fastslagits att målet om en rättvis och hållbar global utveckling självklart ska gälla för alla oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. Regeringen kommer att påbörja en studie om hur kunskapen och kompetensen om HBT-personers mänskliga rättigheter kan öka. Studien beräknas vara klar och ska resultera i förslag till hur arbetet kan förbättras både på policynivå och i fältverksamhet i partnerländerna. I detta sammanhang finns anledning att beakta att sexuell läggning inte omfattar olika förhållningssätt till könsidentitet såsom transsexualism. Beträffande kan sägas att stöder det civila samhällets organisationer i deras kamp för lika behandling av HBT-personer. Juristkollektivet är en enskild organisation som verkar i för att försvara HBT-personers rättigheter, dels genom att föra deras talan i rättegångar, dels genom att verka för en ändring av den nuvarande lagstiftningen. I vårt utvecklingssamarbete med ingår ett mångmiljonstöd, som sträcker sig , till denna enskilda organisation, Lawyers´ Collective. När det däremot gäller andra initiativ från min sida för att förmå att upphäva förbudet mot homosexuella förbindelser har frågan ännu inte förts på tal i de bilaterala kontakterna.
frs · GR12673 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:673 om situationen för HBT-personer i har frågat mig om jag har tagit upp HBT-personers situation i de bilaterala kontakterna med . tillhör de länder som internationellt särskilt har uppmärksammat HBT-personers mänskliga rättigheter. Den första gången medlemsstaterna i FN antog en text där en referens gjordes till "sexuell läggning", var i en av framlagd resolution vid FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna om godtyckliga, summariska och utomrättsliga avrättningar. Därefter har frågan om förföljelse av personer på grund av deras sexuella läggning uppmärksammats i motsvarande resolution i . Genom att ta upp dessa frågor i FN bidrar vi från svensk sida till internationell opinionsbildning kring HBT-personers mänskliga rättigheter. Dessutom är vår förhoppning att vi bidrar till att successivt skapa internationellt överenskomna riktlinjer för att ta upp dessa frågor i bilateral dialog med länder där övergrepp begås. Svårigheterna ska dock inte underskattas, då frågorna omgärdas av tabun och fördomar. HBT-personer är utsatta i många länder. Regeringen kommer att inleda arbetet med en studie om hur kunskapen och kompetensen inom detta område kan öka, bland annat baserat på erfarenheter från vårt utvecklingssamarbete. Studien beräknas vara klar och ska resultera i förslag till hur arbetet kan förbättras både på policynivå och i utvecklingssamarbete med enskilda länder. har en kontinuerlig dialog med DRK om respekt för de mänskliga rättigheterna. Frågorna berördes även i samband med utrikesminister besök, men just frågan om HBT-personers situation har ännu inte tagits upp i denna dialog.
frs · GR12674 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:674 om JAS39 och Nordcaps styrkeregister har frågat mig om varför inte anmält ett fullt fungerande AJS-37-förband till Nordcaps styrkeregister i stället för ett bristfälligt JAS39 Gripen-förband. I syfte att öka interoperabiliteten vid internationella insatser anpassas delar av Försvarsmaktens verksamhet och förband till internationell standard. Anpassningsarbetet till internationell standard sker främst genom planerings- och översynsprocessen (PARP) inom Partnerskap för fred. beslutade regeringen att ett JAS39-förband skulle ersätta AJS-37-förbandet som spaningsflygförband inom ramen för Partnerskap för fred. Detta beslut låg till grund för anmälningar till andra styrkeregister och beslutade regeringen att skulle bidra med motsvarande spaningsförmåga inom bland annat Nordcaps styrkeregister. Inför regeringens ställningstagande om reviderad förbandsanmälan inom ramen för Partnerskap för fred framkom brister för JAS39-förbandet då leveransen av spaningskapseln försenats. Trots den begränsade spaningsförmåga som förbandet inledningsvis kunde bidra med valde regeringen att JAS39-förbandet skulle ersätta AJS-37-förbandet enligt tidigare beslut. AJS-37-systemet har en begränsad förmåga till luftförsvar, bland annat saknas radar för upptäckt av andra flygplan i luften vilket kräver ledning med information från markradar. Beslut finns också om att avveckla AJS-37-systemet och då är det naturligt att avveckla det internationellt anmälda förbandet. Regeringens beslut grundades på att JAS39-förbandet kunde ges ett utökat användningsområde, omfattande luftförsvarsuppgifter. Sammantaget bedömdes JAS39-förbandet vara ett effektivare förband som kunde bidra med två förmågor, om än att den ena är begränsad. I likhet med tidigare regeringsbeslut om förbandsanmälningar inom ramen för Partnerskap för fred har det beslut som fattades fått konsekvenser för anmälningar till övriga styrkeregister. JAS39-förbandets uppgifter har därför utvidgats inom andra styrkeregister och regeringens beslut avseende anmälan av JAS39-förbandet till Nordcaps styrkeregister togs således mot bakgrund av de överväganden som gjordes 2002. Sammanfattningsvis är det anmälda förbandet kompetent och användbart.
frs · GR12675 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:675 om effekter av tredje banan har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att ska följa villkoren i det regeringsbeslut som reglerar användningen av den tredje rullbanan på . Frågan ställs mot bakgrund av att har överklagat ett beslut från i vilket inflygningar över tätort till tredje banan förbjöds. kommun och har olika uppfattning om hur villkoren för in- och utflygningar till den tredje banan ska tolkas. Av den anledningen befinner sig frågan hos Miljödomstolen för prövning. Enligt uppgift från väntas en dom innan februari månads utgång. Mot denna bakgrund ser jag ingen anledning till att ta några särskilda initiativ i frågan.
frs · GR12677 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:668 om trängselskattens ekonomiska utfall och 677 om trängselskatter och ekonomiska garantier har frågat mig dels på vilket sätt jag bedömer att de förändrade kostnadsberäkningarna för försöksverksamheten i och det dåliga ekonomiska utfallet av trängselavgifterna i kommer att påverka regeringens planer på att införa en statlig trängselskatt på trafiken i , dels om jag avser att @ utan hörande @ utfärda bindande garantier om att ska hållas ekonomiskt skadeslöst av försöket med statliga trängselskatter. I budgetpropositionen har angetts att regeringens ambition är att försöket med trängselskatt i ska genomföras enligt uppsatt tidsplan. Vidare anförs att regeringen avser att bistå försöket och medverka till att det fullföljs, bland annat vad gäller förstärkning av kollektivtrafiken. Med avsikt att påskynda behandlingen av införandet av trängselskatter i utsåg regeringen en förhandlingsman, som ska förhandla med och övriga berörda aktörer om vissa frågor som har samband med införandet av trängselskatter i . Förhandlingsmannen ska i samråd med och andra berörda ta fram ett förslag till hur försöket med trängselskatter i ska hanteras avseende upphandling och förvaltning av systemet, kostnadsansvar och fördelning av intäkter. I förhandlingsmannens uppdrag ingår bland annat att ta fram ett förslag till utformning av överenskommelse mellan regeringen och berörda parter om hur intäkterna från försöket ska återföras till regionen och hur dessa ska användas. Användningen kan till exempel vara att täcka kostnader för utökad turtäthet på busslinjer och utbyggnad av infartsparkeringar. Förhandlingsmannen ska fortlöpande redovisa resultatet av sitt uppdrag till mig. En proposition om trängselskatter planeras lämnas . Jag håller mig fortlöpande informerad om kostnadsberäkningarna beträffande försöket med trängselskatter i .
frs · GR12678 · 2004-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:678 om Östersjöcentrum till de har frågat mig om jag avser att besluta att Östersjöcentrum lokaliseras till . Frågan befinner sig under fortsatt beredning, varför den ännu inte kan besvaras. Besked kommer att lämnas så snart ett ställningstagande föreligger.
frs · GR12679 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:679 om nordisk rättslikhet för skydd av vittnen har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att personsäkerheten ska bli likvärdig i de nordiska länderna när det gäller lagstiftning för skydd av vittnen när det gäller människohandel. I likhet med anser jag att ett nordiskt samarbete på vittnesskyddsområdet skulle vara värdefullt, liksom ett vidare europeiskt samarbete på detta område. Förberedelser pågår för ett nordiskt samarbete när det gäller dessa frågor. En arbetsgrupp som lyder under de nordiska ländernas rikspolischefer har bildats. Detta besked har också lämnats av de nordiska ländernas regeringar när frågan har aktualiserats i . I den nämnda arbetsgruppen har frågan om möjligheten för en hotad person att verkställa fängelsestraff i ett annat nordiskt land särskilt uppmärksammats. För att ge ett exempel på hur frågan skulle kunna lösas har i sitt slutbetänkande (SOU 2004:1) lagt fram ett förslag till ändring av den nordiska verkställighetslagen. Utredningen föreslår att denna fråga bereds vidare inom ramen för det nordiska lagstiftningsarbetet. Dessutom har jag för avsikt att vid nästa nordiska justitieministermöte ta upp frågan om nordiskt samarbete när det gäller vittnesskydd.