frs · GR12559 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:559 om kulturhuvudstäder har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka svenska folkets kännedom om 2004-års kulturhuvudstäder och . Evenemanget Europeisk kulturhuvudstad är en gemenskapsåtgärd som ingår i EU:s kulturramprogram, Kultur 2000. Syftet är att lyfta fram rikedomen och mångfalden hos kulturer och att bidra till att medborgarna får en ökad kunskap om varandra. Programmet för den utvalda staden ska inte enbart beröra den lokala kulturen och publiken, utan även se kopplingar till andra kulturer samt främja deltagande av konstnärer och publik från andra länder. Jag håller med om att kulturhuvudstadsevenemanget har ett gott syfte och att det kan bidra till att öka kunskapen om de olika kulturerna i . Jag tror dock att en del av svårigheterna med informationsspridningen har att göra med hur urvalet av kulturhuvudstäderna har hanterats. Exempelvis har antalet städer varierat stort : var ensam kulturhuvudstad 1998, men under millennieåret var det nio kulturhuvudstäder och är det två. Dessutom har den geografiska spridningen inte alltid varit optimal. Samma länder har haft flera kulturhuvudstäder , exempelvis , och . träder en ny ordning i kraft (parlamentets och rådets beslut /1999/EC). En i förväg fastställd lista för åren 2005@2019 bestämmer vilket land som har rätt att nominera en kulturhuvudstad. Först ut är den irländska staden och 2014 är det tur. Som en följd av utvidgningen av EU kommer listan att kompletteras så att det är ett gammalt och ett nytt medlemsland som nominerar varsin stad . Med hjälp av den nya ordningen koncentreras uppmärksamheten kring de utvalda städerna och möjligheten till framförhållning i planeringen och informationsspridningen ökar. Ett resultat är att flera svenska städer redan har uttryckt intresse för att bli kulturhuvudstad 2014. Trots den något förvirrande situationen tror jag heller inte att det svenska folket har så dålig kännedom om evenemanget. Det hör förmodligen till de mest kända av EU:s insatser på kulturområdet och i allmänhet finns det i ett stort intresse för andra länder och för kulturella aktiviteter. Publiciteten kring kulturhuvudstadsår var stor och även andra kulturhuvudstäder har uppmärksammats i svenska medier. När det gäller den konkreta uppgiften att göra reklam för kulturhuvudstäderna anser jag att detta i första hand inte är en uppgift för regeringen utan för den berörda staden eller medlemsstaten. Det finns tydliga kriterier riktade till den utvalda staden angående planering av program och utvärdering. Särskilt betonas vikten av att nå ut till en bred publik, både avseende ålder, social tillhörighet och geografisk hemvist. Evenemanget ska ges så stor spridning som möjligt med hjälp av till exempel multimedier och information på flera språk. Det är vanligt att ländernas turistbyråer utomlands uppmärksammar evenemanget och på och EU:s speciella kulturportal () kan man hitta mycket information. Ett nätverk av tidigare kulturhuvudstäder utbyter information sinsemellan och förmedlar erfarenheter till de kommande städerna. har utlovat att lägga fram en utvärdering av kulturhuvudstadsprojektet, vilket kommer att ge medlemsstaterna tillfälle att diskutera frågan vidare.