ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12807 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:807 om barnomsorg på obekväm arbetstid har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att även föräldrar med obekväm arbetstid ska få tillgång till god barnomsorg. Frågan om barnomsorg under föräldrars så kallade obekväma arbetstid är viktig och har återkommande diskuterats i , av myndigheter och allmänhet samt i medierna. Frågan har även varit föremål för domstolsprövning. Enligt regeringens uppfattning ska föräldrar kunna känna sig trygga med sina barns omsorg, även om de arbetar på andra tider än . Framför allt för ensamstående föräldrar är denna verksamhet viktig. För många människor är den en förutsättning för att kunna förena familj och arbete och för samhället ett sätt att trygga personalförsörjningen inom många serviceyrken. I syfte att klargöra hur situationen ser ut i landets kommuner har regeringen gett i uppdrag att kartlägga hur barnomsorg på obekväma arbetstider tillhandahålls. Kartläggningen vid ett mättillfälle visar att drygt varannan kommun, 150 kommuner, tillhandahöll omsorg till ca 3000 barn vars föräldrar arbetar , nätter eller . Den vanligaste formen var nattöppna förskolor, även till skolbarn, men även familjedaghem och omsorg i barnets hem förekom. Av de 140 kommuner som inte hade omsorg på obekväma tider angav 104 att det inte fanns någon efterfrågan. Resterande 36 uppgav andra skäl, oftast att kommunen hade fattat beslut att inte erbjuda nattomsorg. Frågan bereds inom i samband med det arbete som pågår med anledning av betänkande. Jag avser därför att återkomma till i detta ärende. Arbetet sker utifrån regeringens uppfattning att det i ett modernt samhälle ska gå att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Det är viktigt att kommunerna ger föräldrarna möjlighet att få en trygg omsorg för sina barn, även om föräldrarnas arbetstider är förlagda till sena kvällar, eller nätter.
frs · GR12808 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:808 om arbetsgrupp kring FN:s resolution om kvinnor i krishantering har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att den arbetsgrupp som regeringen tillsatte i syfte att integrera genusperspektivet i all krishantering, i enlighet med FN:s resolution (2000), kan fullfölja sitt arbete. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Den arbetsgrupp som hänvisas till kom inte att tillsättas. I stället fullföljer regeringen sin princip om integrering av jämställdhetsfrågor i det ordinarie arbetet. Med sakfrågan i fokus fortsätter således genomförandet av resolution . Innehållet i resolution utgör en naturlig del av arbetet med krishantering för svensk del. Arbetet med att inkludera genusperspektivet i all militär ledarskapsutbildning har påbörjats. Svensk trupp genomgår särskild missionsanpassad utbildning om genusfrågor innan de skickas utomlands för fredsbevarande insatser. Genom ett nätverk av representanter för departement och myndigheter har också ett förslag till uppförandekod, baserad bland annat på resolution , utarbetats för all svensk personal som deltar i internationella uppdrag. Regeringen har även varit pådrivande för genusfrågorna inom ramen för FN:s särskilda kommitté för fredsbevarande operationer (C34). Detta har resulterat i att genusperspektivet har blivit mer tydligt i mandaten för FN:s nya fredsbevarande operationer och att särskilda rådgivare för genusfrågor har tillsatts i till exempel FN:s mission till . Vidare har arbetat för att resolution följs upp och genomförs inom EU. Som jag redovisat i mitt svar till , har bland annat tagit ett initiativ tillsammans med för att lyfta in genusfrågorna i det europeiska krishanteringsarbetet. har också en svensk delegation under ledning av deltagit i session i , vilken ägnades åt dessa frågor. Regeringen har för avsikt att göra en systematisk genomgång av pågående arbete för att genomföra resoluton i syfte att komma fram till hur ytterligare kan förstärka arbetet på detta område.
frs · GR12809 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:809 om stöd till små och medelstora jordbruk har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att bland annat med EU-medel stödja små och medelstora jordbruk så att jordbrukspolitiken kan uppfylla de uppställda målen. Låt mig först konstatera att en fortsatt strukturutveckling inom svenskt jordbruk inte i sig är något negativt. Tvärtom är det i de flesta fall en förutsättning för förbättrad konkurrenskraft och ökad produktivitet. Jag delar syn att jordbrukspolitiken måste beakta frågor som livsmedelskvalitet, miljöhänsyn och det öppna landskapet med dess natur- och kulturmiljövärden. I detta sammanhang har både små och stora jordbruksföretag en viktig funktion att fylla. Ett tydligt exempel på detta är den aktuella diskussionen om genomförandet av den jordbrukspolitiska reformen i , där flera av dessa frågeställningar har varit centrala. Den modell för genomförandet av EU:s jordbruksreform i som presenterats i Ds2004:9 kommer att medföra vissa omfördelningar av stöd mellan företag. Den föreslagna stödmodellen är positiv för merparten av just de små och medelstora företag som oroar sig för. När det gäller användningen av de så kallade modulerade medlen, det vill säga de pengar som förs över från det frikopplade stödet till åtgärder för landsbygdsutveckling, kommer en sådan överföring att genomföras . har bidragit med en betydligt större nationell finansiering till det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet (LBU-programmet) än vad regelverket kräver. De ytterligare EU-medel som tillkommer genom modulering ger, under resterande del av innevarande programperiod, en möjlighet att sänka den nationella medfinansieringen i programmet. Därigenom frigörs medel som kan användas för att täcka de extra administrationskostnader som uppkommer i samband med övergången till det nya stödsystemet. Detta innebär att LBU-programmet även under resten av programperioden kommer att ha samma omfattning som . De EU-medel som berör i sin fråga kommer alltså fullt ut att användas till åtgärder inom LBU-programmet. Det utrymme som finns för att sänka den nationella medfinansieringen har sin grund i det stora nationella finansieringsansvar som har tagit. Hur de modulerade medlen ska användas efter 2006 berörs inte i förslaget i Ds 2004:9. Den frågan kommer i stället att behandlas i arbetet med att utforma ett nytt LBU-program inför nästa programperiod. Inom miljö- och landsbygdsprogrammet görs satsningar som kommer små och medelstora företag till del. Genom att stödja diversifiering av jordbruksverksamheten, främja den småskaliga livsmedelsproduktionen och stödja investeringar i jordbruksföretag, bara för att nämna några exempel, förbättras villkoren för de små och medelstora företagen. Den politik som regeringen bedriver innebär sålunda att små och medelstora jordbruksföretag får specifika stöd.
frs · GR12810 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:810 om avskrivande av brott utan polisutredning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte två tredjedelar av alla brott ska direktavskrivas. Polisen har två kärnuppgifter @ att förebygga brott och att utreda brott. När det gäller den brottsutredande verksamheten är den viktigaste uppgiften framöver att klara upp fler brott. En rad åtgärder har redan vidtagits vilket lett till att utvecklingen nu pekar åt rätt håll. Enligt polisens årsredovisning, som överlämnades till regeringen, ökade exempelvis antalet ärenden som överlämnats till åklagare med 2,. Jag kan här också nämna att regeringen i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits med anledning av revisorers rapport /03:19 Polisens avskrivningar av brott. Trots en del positiva resultat är det fortfarande för få anmälningar som leder till att en gärningsman kan bindas till brottet. I en del fall är det förvisso inte rationellt att satsa stora resurser på att utreda enklare brott som det uppenbart inte går att komma vidare med, medan det i andra fall framstår som oacceptabelt att inte inleda en förundersökning. Polisen måste därför fortsätta att utveckla den utredande verksamheten genom till exempel förbättrade förstahandsåtgärder, däribland förhör i omedelbar anslutning till brottstillfället, spårsäkring på brottsplatsen och dokumentation av målsägandens skador @ för att på så vis öka kvaliteten i brottsutredningarna. Det ger i sin tur goda förutsättningar för att öka såväl antalet som andelen uppklarade brott. Jag vill också framhålla att det inom pågår ett arbete för att polisen ska kunna ges effektivare verktyg i den utredande verksamheten. Ett exempel är det uppdrag vi gett till överdirektör att utreda frågan om utökade möjligheter att använda DNA-analyser som ett verktyg i den brottsutredande verksamheten. Därutöver har regeringen satsat mycket stora ekonomiska resurser på polisen . har polisens anslag ökat nästan , vilket bland annat har lett till en betydande ökning av såväl antalet poliser som civilanställda. Som statsministern uttalade i partiledardebatten för sedan är regeringen inställd på att dessa satsningar ska fortsätta.
frs · GR12811 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:811 om arbetsskada har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att alla med en godkänd arbetsskada ska få skadeersättning från skadedagen. En arbetsgivare är skyldig att anmäla till om en arbetsskada har inträffat. Den som drabbas av skada som inte ger upphov till en bestående nedsättning av arbetsförmågan får normalt ingen ersättning från arbetsskadeförsäkringen. För att ska pröva om arbetsskada föreligger fordras att den försäkrade har gjort en bestående inkomstförlust som uppgår till minst en femtondel. I några särskilda fall, till exempel vid tandskada, prövas arbetsskada utan att en inkomstförlust uppstått. Eftersom arbetsskadeförsäkringen är en försäkring mot ekonomisk skada är vare sig skadedatum eller beslutsdatum avgörande för från vilket datum ersättning ska beviljas utan det datum en varaktig inkomstminskning uppstod. En varaktig inkomstförlust kan till exempel inträffa om den skadade tvingas byta arbete till ett arbete med lägre lön eller beviljas sjuk- eller aktivitetsersättning. Det finns enligt min mening inte skäl att nu ändra de regler som bestämmer från och med när arbetsskada kan beviljas.
frs · GR12812 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:812 om moms på ideella organisationer har frågat mig om jag står fast vid mitt tidigare löfte att inte försvåra för den ideella sektorn eller om jag har för avsikt att på något sätt försvåra för föreningarna i . För sedan svarade jag på en fråga med samma innebörd från , fråga 2003/04:805 om moms på ideella organisationer. Jag hänvisar till detta svar.
frs · GR12813 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:813 om utlovade regionala insatser har frågat statsministern vad han avser att göra för att ta fram de i partiledardebatten nämnda insatserna för vissa områden, nämligen , och den samt i vilket sammanhang de ska presenteras. Arbetet inom regeringen är fördelat så att jag ska besvara frågan. Beredningsarbetet har inletts i och redan har vissa tidigareläggningar av infrastrukturinvesteringar presenterats i regeringens infrastrukturbeslut. I samband med det fortsatta beredningsarbetet kommer också kontakter med regionala företrädare att ske. Som statsministern sade kommer programmen att presenteras för .
frs · GR12814 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:814 om bidragsrätter för lantbrukare som ingått åtagande om restaurering av betesmark har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att garantera att de lantbrukare som ingått ett långsiktigt åtagande om restaurering av slåtter- och betesmarker får del av de generella arealersättningarna. Vilka marker som ska omfattas av det frikopplade gårdsstödet beror i hög grad på utformningen av kommissionens tillämpningsföreskrifter om det frikopplade stödet. Arbetet med att utforma dessa föreskrifter kommer att pågå ytterligare någon månad. Det är därför för tidigt att uttala sig om möjligheterna att fördela stödrättigheter på de marker som frågar om. Från svensk sida kommer vi att argumentera för att möjligheten ska ges att fördela stödrättigheter på betesmarker där restaureringsåtgärder pågår men inte har slutförts.
frs · GR12815 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:815 om sanktioner för att förhindra våld i skolan har frågat vad jag avser att göra för att ge skolan möjligheter till sanktioner för att förhindra våld och kränkningar. Det är jag besvarade en liknande frågeställning från partikollegan . Återigen vill jag lägga fast att det är helt oacceptabelt med kränkande behandling, trakasserier och våld i skolan. Alla vuxna som arbetar i skolan måste visa sitt avståndstagande och ta ett ansvar för att aktivt förebygga och agera mot alla former av kränkningar och våld. Det förebyggande arbetet är mycket viktigt och Myndigheten för skolutveckling har fått flera uppdrag inom detta område för att stödja skolorna. redovisade Myndigheten för skolutveckling i stödmaterialet Olikas lika värde ett regeringsuppdrag att kartlägga och ta fram lärande exempel i arbetet med att motverka mobbning och annan kränkande behandling. Myndigheten identifierar faktorer som enligt forskning motverkar kränkande behandling och stärker arbetet med en god social miljö. Ett antal konkreta hållpunkter som ett handlingsprogram bör innehålla räknas upp. Stödmaterialet tar även upp gällande lagar och förordningar samt frågor kring polisanmälningar och anmälningar till . Myndigheten håller nu på att ta fram allmänna råd för skolornas arbete med att motverka alla former av kränkande behandling. Dessa beräknas bli klara . När det förekommit trakasserier eller våldssituationer måste skolan ingripa. Åtgärder som kan vidtas innefattar bland annat uppmaningar till eleven att ändra sitt beteende, kontakt med föräldrarna, utvisning från lektion, kvarsittning, anmälan till rektor, att ärendet tas upp på elevvårdskonferensen och anmälan till styrelsen för utbildningen. Möjligheten att avstänga en elev finns i gymnasieskolan. I är detta inte möjligt eftersom eleverna har skolplikt. Om en elev behöver särskilt stöd ska detta i första hand ges inom den klass eller grupp eleven tillhör. Om det finns särskilda skäl får dock rektor besluta om placering i särskild undervisningsgrupp. Om det är nödvändigt kan eleven också flyttas till en annan skola där eleven kan få stöd. har föreslagit att kommunen dessutom ska kunna placera en elev vid en annan skolenhet om det finns särskilda skäl. Kommittén har som exempel tagit upp att hänsyn till övriga elevers rätt till en trygg skolmiljö kan tvinga skolan att flytta en elev till en annan skolenhet. Kommittén föreslår vidare att rektor ska få vidta nödvändiga åtgärder för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs uppträdande. förslag bereds just nu inom . Det är ännu för tidigt att uttala sig om resultatet av beredningen men målet är en skola som erbjuder en god lärandemiljö och där alla kan känna trygghet och få studiero. Regeringen avser att återkomma till med anledning av förslag senast .
frs · GR12818 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:818 om situationen i har frågat mig om hur jag avser att agera, i EU eller i andra forum, i förhållande till den senaste tidens politiska utveckling för att förhindra ytterligare tillbakagång vad gäller demokratiseringen i . Som vet ser regeringen och EU med oro på situationen i . Vid utrikesministrarnas möte uttryckte jag och mina EU-kolleger vår besvikelse över att ett stort antal kandidater hindrades från att ställa upp i årets parlamentsval, däribland många av sittande ledamöter. Detta gjorde det omöjligt för det iranska folket att fritt välja och var sålunda ett bakslag för den demokratiska processen i . Vi uttryckte vår förhoppning att ska återvända till den väg som leder till reform och demokratisering. pågår förhandlingar mellan och om ett handels- och samarbetsavtal. Till förhandlingarna knyts krav på inom fyra politiska områden där parallella framsteg förutsätts. Dessa områden är respekt för de mänskliga rättigheterna, nedrustning respektive icke-spridning av massförstörelsevapen, kampen mot terrorismen och en konstruktiv hållning till fredsprocessen i . Förhandlingarna försvåras av de frågetecken som alltjämt omger nukleära program, vilket kontinuerligt utreds av . Den osäkra inrikespolitiska situationen i gör det dessutom ännu svårare för EU att under nuvarande omständigheter fördjupa sin relation till . och EU:s ståndpunkt är att dialog är bättre än isolering för att kunna påverka situationen i . Det är också det budskap vi får från företrädare för till exempel människorättsorganisationer i . Senast framfördes budskapet att inte isolera av Nobelsfredspristagare vid en sammankomst i . Jag kan försäkra att och EU följer situationen noga och har beredskap att, när så är påkallat, agera för att bidra till de förändringar i som vi vill främja.
frs · GR12819 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:819 om bidragen till gymnasiefriskolorna har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att skapa ett rättvist och effektivt system för bidrag till fristående gymnasieskolor. Enligt skollagen (1985:1100) är principen att en elevs hemkommun ska betala samma bidrag för sina medborgare i kommunen oavsett om de går i en eller i en fristående skola. hänvisar till en rapport från om hur de nya ersättningsreglerna till fristående gymnasieskolor fungerar. Rapporten, som ger en första bild av hur de nya reglerna för ersättning till fristående gymnasieskolor fungerar, bygger tyvärr på en missuppfattning om att bidragssystemet skulle vara ett förhandlingssystem. Skollagen anger att bidraget ska bestämmas efter samma grunder som elevens hemkommun tillämpar vid fördelning av resurser till motsvarande nationella program i de egna gymnasieskolorna. Om kommunen inte anordnar ett sådant program, men den kommun där den fristående skolan är belägen gör det, ska bidraget bestämmas efter samma grunder som lägeskommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet i lägeskommunens gymnasieskolor. I övriga fall ska det belopp utbetalas som fastställts av . Det är därför felaktigt att som påstå att regelverket är osäkert och att det är ett förhandlingssystem. Bidrag ska enligt regleringen utgå enligt vissa tydliga kritierier. För att underlätta hanteringen tillkännagav vid sin behandling av förslaget om bidragsprinciperna för fristående gymnasieskolor (prop. 2001/02:35): "behovet av att det utarbetas ett system för redovisning av kostnader för olika program vid kommunala gymnasieskolor. bör få i uppdrag att göra en sådan sammanställning av relevanta kostnadsuppgifter som kan bilda underlag för de fristående skolornas fakturering till elevernas hemkommuner." Även om Statens skolverks rapport inte ger ett tillräckligt brett faktaunderlag, finns det tecken som tyder på vissa brister i tillämpningen av reglerna för det nya bidragssystemet. Jag ser därför behov av att se över vissa regler och hur tillämpningen av systemet kan förbättras så att intentioner om likvärdighet och rättssäkerhet bättre kan uppnås.
frs · GR12820 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:820 om rättssäkra ersättningsregler för gymnasiefriskolor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra bidragsreglerna för fristående skolor rättssäkra. har sannolikt världens mest generösa bidragsregler för fristående gymnasieskolor. Enligt skollagen (1985:1100) ska en elevs hemkommun lämna bidrag som bestäms efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till motsvarande gymnasieprogram i de egna gymnasieskolorna. Reglerna är dock inte så generösa att de berättigar en fristående gymnasieskola till ett bidrag som är högre än vad kommunen betalar för en elev i den kommunala gymnasieskolan. Principen är således att man betalar samma bidrag för sina medborgare i kommunen oavsett om de går i en eller i en fristående skola. Att bidragsgivare och bidragsmottagare inte alltid tolkar bidragsreglerna på exakt samma sätt kan sägas ligga i sakens natur. Genom det system för redovisning av kommunernas kostnader för olika gymnasieprogram som har utarbetat har insynen i beräkningarna blivit bättre. Detta bör bidra till att minska osäkerheten om hur bidragen har beräknats. /föreslog utbildningsutskottet med anledning av ett motionsyrkande att borde göra ett tillkännagivande till regeringen om att hänsyn ska tas till kommunens så kallade skolpliktskostnader respektive motsvarande kostnader på gymnasienivå vid bestämmande av bidrag till fristående skolor. avslog detta, men jag välkomnar att nu visar intresse för att minska osäkerheten kring hur bidragsbestämmelserna ska tolkas.
frs · GR12821 · 2004-03-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:821 om kvinnors rätt till eget pass har frågat justitieminister vilka åtgärder han är beredd att vidta för att tillförsäkra kvinnor rätten till eget pass. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bestämmelser om vilka krav som uppställs vid utfärdande av pass är nationella och varje land beslutar självständigt om dessa. Att vissa länder inte utfärdar eget pass för kvinnor är diskriminerande om detta hindrar kvinnor från att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. I FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter samt FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter föreskrivs en rätt för var och en att lämna varje land inklusive sitt eget, och att återvända till sitt land. driver aktivt en rad frågor som syftar till att uppmärksamma bristande respekt för kvinnors rättigheter. Svensk utrikespolitik och agerande i internationella forum samt i bilaterala kontakter med andra länder bygger på den svenska jämställdhetspolitiken som syftar till att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och rättigheter. Arbetet sker med utgångspunkt i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Bestämmelser om pass och vilka krav som uppställer för att en handling ska godtas som pass återfinns i utlänningsförordningen (1989:547). 5§ i denna förordning anges att ett hemlandspass som har utfärdats för makar gemensamt godtas för inresa och vistelse i . Detta gäller såväl när makarna följs åt som när endast en av dem reser in. Bakgrunden till bestämmelsen är att det alltjämt förekommer att vissa länder utfärdar pass för makar gemensamt. Genom att vi i godtar gemensamma pass för makar, möjliggörs för den maken som inte har ett eget pass att resa in i landet. Att inte godkänna hemlandspass som utfärdats för makar gemensamt skulle riskera att bli ett hinder för kvinnor att resa in i .
frs · GR12822 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:822 om konkurrensfrågor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att offentlig skattefinansierad näringsverksamhet inte fortsättningsvis ska tillåtas konkurrera ut privata företag. Det av regeringen tillsatta , bestående av representanter från såväl privat som offentlig sektor, har uppmärksammat en rad problem som uppkommer då offentliga aktörer bedriver konkurrensutsatt verksamhet och rådet har vid olika tillfällen uttalat sig kritiskt mot sådan verksamhet. Sådan offentlig verksamhet kan innebära kännbara problem särskilt för småföretagarna som ofta är de som bedriver verksamhet inom de sektorer där offentliga aktörer också agerar. Enligt min mening är det viktigt att offentliga aktörer har en väl genomtänkt konkurrenspolicy för den del av verksamheten som man avser konkurrensutsätta. har fått i uppdrag att, i avvaktan på eventuella nya lagregler, särskilt följa de frågor som rör konkurrens på lika villkor mellan privat och offentlig verksamhet, som har beretts inom ramen för . har även fått regeringens uppdrag att följa upp verksamhet och att informera om goda exempel. Dessa uppgifter har uttryckligen lagts på just för att regeringen vill förvissa sig om att frågorna fortsatt uppmärksammas och tas om hand. Därtill bereds inom fortsatt frågan om en eventuell lagreglering på detta område.