ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121420 · 2004-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1420 om bistånd till har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta dels från svensk sida och dels inom ramen för samarbetet inom Europeiska unionen för att möta det ökande behovet av humanitärt bistånd i . Låt mig börja med att understryka att regeringen delar FN:s bedömning att den pågående konflikten i är en av de allvarligaste humanitära katastroferna i världen just . Grava övergrepp har begåtts på regionens befolkning och över en miljon människor är på flykt från hem och försörjning. Den omedelbara prioriteten måste nu vara att stoppa kränkningar av mänskliga rättigheter och förbrytelserna mot den humanitära rätten, förhindra ytterligare lidande och att rädda människoliv. Parallellt med internationella ansträngningar för att hitta en politisk lösning på situationen i är det oerhört viktigt att tillgodose de behov av humanitärt bistånd som situationen har gett upphov till. har bidragit med till humanitära insatser i . Dessa pengar har gått till FN-organ, svenska myndigheter och enskilda organisationer med verksamhet i . Genom stora årliga bidrag till exempelvis (), livsmedelsprogram (WFP) och barnfond (), bidrar dessutom till att hjälpa de närmare 200000 flyktingar som tagit sig över gränsen till . I såväl som i angränsande har personal på plats. De bidrar med utrustning och expertis till de olika FN-insatser som genomförs för att lindra nöden. I har elva personer för insatser i och i är 13 personer från på plats. Till FN:s appell för hela har tidigt bidragit med , som FN distribuerar efter sina behovsbedömningar. I sammanhanget är det viktigt att komma ihåg att inte är det enda området i med stora humanitära behov. Läget i södra har fortfarande inte stabiliserats och behoven där är fortfarande stora. ger omfattande humanitärt bistånd till som helhet. uppgår detta bistånd till ca . Humanitära aktörers tillträde till de nödlidande i har varit mycket begränsat och läget är fortfarande svårt. Rapporter kommer dock från FN om att tillträdet förbättras och vår förhoppning är att denna utveckling ska fortsätta i takt med ökade internationella påtryckningar på . Allteftersom tillträdet förbättras kommer behoven av resurser att öka. Sida har därför avsatt ytterligare för humanitära insatser i . Vår förhoppning är att även andra länder ska öka sitt humanitära bistånd till området. EU:s samlade humanitära bistånd till uppgår till och ökar stadigt. Regeringen ser mycket positivt på detta och arbetar aktivt för att ytterligare resurser ska avsättas. Inom EU-samarbetet verkar regeringen vidare för att unionen ska utvecklas till en internationell aktör som, utöver att ge omfattande humanitärt bistånd, tar ansvar för att bidra till långsiktiga lösningar på situationer som den i . bidrar därför aktivt i EU:s ansträngningar för att stödja den afrikanska unionens arbete för att hitta en långsiktig lösning på situationen i området. bidrar till exempel med en av EU:s åtta observatörer som deltar i den afrikanska unionens observatörsmission i . har vidare, på grund av den allvarliga situationen i , beslutat att öka vår diplomatiska närvaro i landet genom att placera en representant i .
frs · GR121421 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1421 om integritetsskydd för hyresgäster i kommunala bostadsföretag har anfört att hyresgästerna har det svagaste sekretesskyddet i sekretesslagen och har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att stärka integritetsskyddet för hyresgäster i allmännyttiga bostadsföretag. I bostadsuthyrningsverksamhet gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men om uppgiften röjs. Bestämmelsen ger skydd för typiskt sett känsliga uppgifter. Även uppgifter som i normalfallet anses vara harmlösa omfattas av sekretess om de anses vara känsliga i det enskilda fallet. Upplysningsvis kan nämnas att det finns ett flertal bestämmelser i sekretesslagen som ger ett svagare skydd än den nu aktuella bestämmelsen. När sekretess för uppgifter om hyresgäster i kommunala bostadsföretag skulle införas diskuterades om den sekretessen borde göras lika stark som sekretessen hos . Regeringen ansåg sammanfattningsvis att en så långtgående sekretess som finns hos inte kunde anses vara påkallad inom den kommunala uthyrningsverksamheten. Även gjorde bedömningen att den av regeringen föreslagna sekretessbestämmelsen tillgodosåg integritetsintresset. Av den dom som nämner och som rör frågan om utlämnande av namnen på de hyresgäster som klagat på en störande hyresgäst, framgår att både det kommunala bostadsföretaget och kammarrätten ansåg att dessa uppgifter omfattades av sekretess. Den hyresgäst som klagomålen gällde hade emellertid fått sitt hyreskontrakt upphävt och behövde uppgifterna för att kunna föra sin talan i hyres- och arrendenämnden. Eftersom regler om partsinsyn i mål och ärenden hos domstolar och andra myndigheter av rättssäkerhetsskäl normalt har företräde framför bestämmelser om sekretess fick hyresgästen ut uppgifterna. Av en annan dom som kammarrätten meddelade framgår dessutom att en journalist som hade begärt ut samma uppgifter inte fick ut dem eftersom de omfattades av sekretess. När det gäller sekretess finns det alltid motstående intressen som måste vägas mot varandra. När det gäller frågan om sekretessen för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i bostadsuthyrningsverksamhet delar jag den bedömning som har gjorts av regering och riksdag, nämligen att den aktuella sekretessbestämmelsen har utformats på ett sätt som utgör en lämplig avvägning mellan insynsintresset och sekretessintresset. Svaret på fråga är således att regeringen inte avser att vidta några åtgärder för att skärpa sekretessen när det gäller uppgifter om hyresgäster i allmännyttiga bostadsföretag.
frs · GR121426 · 2004-08-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1426 om uppvärdering av hushållsnära tjänster har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att införa avdrag för samtliga hushållstjänster. Denna fråga diskuterade jag med bland annat i en interpellationsdebatt . Jag framhöll då att det finns en avgörande skillnad mellan det aktuella ROT-avdraget och en subvention av hushållsnära tjänster. ROT-avdraget är en tidsbegränsad åtgärd för att motverka en hög arbetslöshet i byggsektorn. Olika förslag om en subvention av hushållsnära tjänster handlar i stället om ett permanent inslag i vårt skattesystem där man skulle särbehandla en viss sektor. Liksom tidigare anser jag att det finns starka skäl mot detta slag av särregler och att generella åtgärder som stimulerar arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud och sysselsättning är att föredra.
frs · GR121436 · 2004-08-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1436 om energipolitiken och koldioxidutsläppen samt 1437 om elproduktionen i har frågat miljöministern vad hon avser att göra för att motverka att energipolitiken, som , leder till ökade utsläpp av koldioxid. har vidare frågat miljöministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att motverka att regeringens avveckling av kärnkraften inte innebär fortsatt import av framför allt dansk kolkraftproducerad el. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Frågorna hänger nära samman, så jag väljer att besvara dem i ett sammanhang. är orolig för att importen av el var mycket hög . Förklaringen är att säsongen 2002/03 var osedvanligt nederbördsfattig i och att fyllnadsgraden i vattenmagasinen därför var rekordlåg. Den nordiska elmarknaden med sin diversifierade elproduktion har visat sig väl lämpad att på ett resurseffektivt sätt balansera de naturliga variationerna i vattenkrafttillgången. i ett längre tidsperspektiv har varit nettoexportör av el vissa år och nettoimportör andra år, då främst under torrår. anser vidare att med kraft bör driva frågan om en omställning av det danska energisystemet från förbränning av kol och olja till miljömässigt hållbara alternativ. Jag anser det mycket angeläget att åtgärder mot negativ miljöpåverkan vidtas i brett internationellt samarbete. Ett exempel är EU:s system för handel med utsläppsrätter, som kommer att införas . Såväl som nationella plan för fördelning av utsläppsrätter har godkänts av . När det gäller kärnkraftsavvecklingen, är den övergripande princip som har gällt sedan folkomröstningen att kärnkraften ska avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd. har uttalat att kärnkraften ska ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Omställningen till ett hållbart energisystem har kommit långt, men än återstår en lång väg. Regeringens förhandlare har i uppdrag att förbereda en brett förankrad överenskommelse med kraftindustrin om den fortsatta omställningen av energisystemet och avvecklingen av kärnkraften. I de överväganden som görs inför denna överenskommelse utgör självfallet miljöaspekterna en viktig del.
frs · GR121437 · 2004-08-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1436 om energipolitiken och koldioxidutsläppen samt 1437 om elproduktionen i har frågat miljöministern vad hon avser att göra för att motverka att energipolitiken, som , leder till ökade utsläpp av koldioxid. har vidare frågat miljöministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att motverka att regeringens avveckling av kärnkraften inte innebär fortsatt import av framför allt dansk kolkraftproducerad el. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Frågorna hänger nära samman, så jag väljer att besvara dem i ett sammanhang. är orolig för att importen av el var mycket hög . Förklaringen är att säsongen 2002/03 var osedvanligt nederbördsfattig i och att fyllnadsgraden i vattenmagasinen därför var rekordlåg. Den nordiska elmarknaden med sin diversifierade elproduktion har visat sig väl lämpad att på ett resurseffektivt sätt balansera de naturliga variationerna i vattenkrafttillgången. i ett längre tidsperspektiv har varit nettoexportör av el vissa år och nettoimportör andra år, då främst under torrår. anser vidare att med kraft bör driva frågan om en omställning av det danska energisystemet från förbränning av kol och olja till miljömässigt hållbara alternativ. Jag anser det mycket angeläget att åtgärder mot negativ miljöpåverkan vidtas i brett internationellt samarbete. Ett exempel är EU:s system för handel med utsläppsrätter, som kommer att införas . Såväl som nationella plan för fördelning av utsläppsrätter har godkänts av . När det gäller kärnkraftsavvecklingen, är den övergripande princip som har gällt sedan folkomröstningen att kärnkraften ska avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd. har uttalat att kärnkraften ska ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Omställningen till ett hållbart energisystem har kommit långt, men än återstår en lång väg. Regeringens förhandlare har i uppdrag att förbereda en brett förankrad överenskommelse med kraftindustrin om den fortsatta omställningen av energisystemet och avvecklingen av kärnkraften. I de överväganden som görs inför denna överenskommelse utgör självfallet miljöaspekterna en viktig del.
frs · GR121440 · 2004-08-20 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1440 om jur.kand.-utbildning på har ställt frågan till mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att underlätta för att få sin ansökan om en fullständig juris kandidat-utbildning bifallen. har enligt vad jag har erfarit ansökt hos om att få rätten att ge juris kandidat-examen. Ansökan som lämnades in behandlas av . Enligt den ordning som fastställt i högskolelagen (1992:1434) är det som beslutar om vid vilken högskola som examina inom grundläggande högskoleutbildning får avläggas. Beslut om detta grundas bland annat på en granskning av hur lärosätet tillgodoser de krav som ställs enligt högskolelagen och högskoleförordningen beträffande bland annat utbildningens kvalitet. Denna ordning gäller även för den ansökan som fråga avser.
frs · GR121441 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1441 om beredskap mot terrorangrepp har frågat om försvarsminister avser att vidta några åtgärder för att förbättra beredskap mot terrorangrepp. Ansvaret är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgift att kartlägga och analysera myndigheternas och de övriga offentliga organens samlade beredskap och förmåga att förhindra, bekämpa och i övrigt hantera omfattande terroristattentat och andra liknande extraordinära händelser i . Utredningen lade fram en rad förslag som har remissbehandlats. En del förändringar har redan genomförts medan andra fortfarande bereds inom . Utredningen tar också upp frågan om Försvarsmaktens roll vid stora terrorangrepp. Jag vill här understryka att Försvarsmakten kan bistå polisen i terrorismbekämpning, såväl när det gäller NBC-insatser som utrustning eller underrättelser. Det avser vi inte att förändra. Vad som däremot måste tydliggöras är i vilka situationer detta kan ske och hur det ska regleras. Jag avser att återkomma med förslag på hur vi ska driva frågan vidare.
frs · GR121444 · 2004-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1444 om trafiksäkerhetshöjande åtgärder i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att planerade trafiksäkerhetsåtgärder kan genomföras även i . I frågan hävdas att fördelningen av medlen för nyinvesteringar inneburit betydligt mindre medel till trafiksäkerhetsåtgärder i . Jag utgår ifrån att det är den regionala infrastrukturplanen som avses i frågan. För det första vill jag poängtera att någon fördelning av medel ännu inte ägt rum. För det andra kommer jag som ansvarig för infrastrukturfrågor självklart att verka för att de beslutade ramarna till de regionala infrastrukturplanerna, liksom de fastställda planerna för nationella vägar och järnvägar, kan genomföras. Jag varken vill eller kan dock föregripa resultatet av det pågående budgetarbetet.
frs · GR121445 · 2004-08-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1445 om utbetalning till mjölkbönder har frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit för att tillse att utbetalningen av denna engångsersättning till mjölkleverantörer kan ske . Möjligheten att tidigarelägga utbetalningen av mjölkbidrag 2004 från till tillkom på kommissionens initiativ sedan en medlemsstat i bilaterala kontakter med kommissionen påtalat problem med låg likviditet bland mjölkproducenter i den aktuella medlemsstaten. Frågan om en tidigareläggning av utbetalningen av mjölkbidraget har därefter behandlats i för direktstöd. Vissa diskussioner har också förts inom ramen för förvaltningskommittén för mjölk och mejeriprodukter. Den svenska ståndpunkten var att inte hade något att invända mot att en möjlighet till tidigareläggning av utbetalningen gavs så länge det var valfritt för medlemsstaterna att tillämpa denna möjlighet. Som regeringen framhållit i årets ekonomiska vårproposition kommer regeringen att fatta beslut om utgiftsbegränsningar. Detta kommer att påverka utbetalningar av stöd både vad gäller direktbidrag och ersättningar avseende miljö- och landsbygdsprogrammet. Bland dessa ingår mjölkbidraget.
frs · GR121446 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1446 om effekten av satsningarna på rättsväsendet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få ut större rättsvårdande effekt av de skattemedel som satsats på landets rättsväsende. Inledningsvis vill jag understryka hur viktigt det är med ett fungerande rättsväsende i ett demokratiskt samhälle. Ett effektivt rättsväsende är en förutsättning för att hela samhällsstrukturen ska fungera och för att människor ska känna sig trygga och ha förtroende för samhällsfunktionerna. För att kunna fullgöra sina uppgifter måste rättsväsendet reformeras i takt med samhällsutvecklingen. Regeringen fortsätter därför att satsa på rättsväsendet och driver på förändringsarbetet. Regeringen satsar stort och brett. satsar regeringen 1,3 miljarder ytterligare på rättsväsendet. Det innebär att rättsväsendets totala anslag uppgår till . Satsningen är viktig men naturligtvis krävs också andra åtgärder. Regeringen tillsatte därför Beredningen för rättsväsendets utveckling som undersöker möjligheten att bland annat öka effektiviteten i rättsväsendets arbete. Beredningen har lämnat sex betänkanden varav vissa redan har lett till ny eller förändrad lagstiftning. I raden av övriga åtgärder kan nämnas att genomför en översyn av sin resultatredovisning och skapar ett bättre resursutnyttjande genom förändringar som samlats under benämningen En nationell polis. Inom åklagarorganisationen pågår ett reformarbete. Riksåklagaren har överlämnat en rapport till regeringen med förslag till en förändrad åklagarorganisation, en organisation som i än högre grad svarar mot behoven av en hög och effektiv lagföring. För att genomföra organisationsförändringen avser regeringen att till överlämna en proposition. Regeringen bedriver ett omfattande arbete med att reformera domstolsväsendet. Det övergripande syftet är att säkerställa att mål och ärenden ska avgöras med högt ställda krav på rättssäkerhet och effektivitet. Reformarbetet bedrivs genom samordnade satsningar inom områdena förändringar av domstolarnas yttre och inre organisation, renodling av verksamheten och förbättringar av det processuella regelverket. Inom kriminalvården pågår ett omfattande effektiviseringsarbete med syfte att skapa en bättre, effektivare och säkrare kriminalvård. På regeringens initiativ har också en plan tagits fram för hur kriminalvården, främst genom färre och större enheter och mer flexibel användning av platser, ska öka kapaciteten och förmågan att hantera förändringar i beläggningen på anstalter och häkten. En fråga som berör alla delar av rättsväsendet är det arbete som pågår med att förbättra stödet till brottsoffer, bland annat genom utbildning och bättre samarbete i rättskedjan. Det är en självklar uppgift för mig som justitieminister att driva på så att de satsningar regeringen gjort på rättsväsendet leder till en varaktig förbättring av verksamheten. Jag är övertygad om att de initiativ jag beskrivit ovan kommer att bidra till att ytterligare effektivisera rättsväsendet och dess myndigheter.
frs · GR121447 · 2004-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1447 om svenskt stöd till fredsprocessen i har frågat mig om jag har för avsikt att förstärka närvaro i med utsända diplomater för att därigenom stödja fredsprocessen i landet. En lösning på konflikten i är viktig både i ett nationellt och i ett regionalt perspektiv. för en aktiv politik i , bilateralt, inom EU och inom FN. Engagemanget i regionen är brett och inkluderar åtgärder till stöd för fred och säkerhet, humanitärt bistånd och långsiktiga utvecklingsinsatser. täcks från i , . Jag anser att denna lösning är ändamålsenlig. Avsaknad av representation på plats hindrar inte från att aktivt stödja fredsprocessen i . ambassadör i besöker regelbundet landet. har bidragit med till Afrikanska unionens fredsbevarande stryka i som innefattas i FN-operationen ONUB. Därutöver ger ett omfattande stöd till humanitära insatser, fred och försoning samt demokrati och mänskliga rättigheter. uppgick detta stöd totalt till , exklusive årliga bidrag till UNHCR som även kommer burundiska flyktingar till del.
frs · GR121448 · 2004-08-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1448 om FN:s roll kring asylprocessen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att om möjligt ge FN en ännu större roll kring asylprocessen i i syfte att legalisera statusen för de flyktingar som bott i . Jag delar oro över den utdragna flyktingsituation som de burundiska flyktingarna befinner sig i. Jag delar även hans uppfattning att bör fortsätta att stödja det internationella arbete som pågår för att finna en varaktig lösning på deras situation. Jag anser att en sådan lösning står att finna i ett större samarbete mellan värdlandet , , FN, regionala organisationer och givarländer, snarare än genom ett ensidigt fokus på interna asylprocess. Ett sådant samarbete bör bygga på den positiva utveckling som fredsprocessen i har medfört och ge alla burundiska flyktingar möjligheten att återvända med värdighet till sitt hemland. FN:s bedömning är att konkreta framsteg i fredsförhandlingarna mellan de stridande parterna i , och upprättandet av FN:s fredsbevarande mission, nu möjliggör en positiv, men fortsatt försiktig, syn på repatrieringen av dessa flyktingar. , , underlättar ett frivilligt återvändande till . arbetar FN med återuppbyggnaden av infrastruktur i för att skapa förutsättningar för dem som väljer att återvända. En ökning av antalet återvändande till har skett och UNHCR gör bedömningen att frivilligt återvändande i ökad utsträckning också kommer att bli möjligt för den grupp burundier som vistats i . Regeringen delar den bedömning som UNHCR gjort. har anslutit sig till såväl om flyktingars rättsliga ställning som de afrikanska staternas flyktingkonvention, den så kallade . Landet har en lång erfarenhet av att ta emot flyktingar. Det stora antalet flyktingar i har inneburit ekonomiska och politiska påfrestningar för landet och det är därför viktigt att det internationella samfundet fortsätter att visa sin solidaritet. Vad gäller insats vill jag framhålla att burundiska flyktingar i får del av stöd till UNHCR. användes av totala bidrag till UNHCR, på , i /Storasjöregionen. Däröver ger ett omfattande bistånd till , både i form av stöd för humanitära insatser och för arbete som främjar fred, försoning, demokrati och mänskliga rättigheter. Denna hjälp kommer återvändande flyktingar till del. Fortsatt stöd till återvändande flyktingar är en utgångspunkt för regeringens arbete med att ta fram en ny strategi för utvecklingssamarbete i , inklusive .
frs · GR121449 · 2004-08-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1449 om höjd dieselskatt och införandet av kilometerskatt har frågat miljöministern om hon har beaktat de negativa konsekvenser som förslag på höjd skatt på diesel och införande av kilometerskatt medför för regioner där avstånden är långa och det inte finns några alternativ till godstransporter på väg. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen . Regeringen har inte för avsikt att ta ställning till utredningens förslag förrän remissbehandlingen är färdig och en utvärdering har gjorts.
frs · GR121450 · 2004-08-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1450 om utredning av tonnageskatt har frågat om jag kan bekräfta att den aviserade utredningen av tonnageskatt kommer att tillsättas utan dröjsmål. Arbetet med att ta fram utredningsdirektiv pågår inom . Målsättningen är att en utredning ska tillsättas .
frs · GR121451 · 2004-08-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1451 om flyttplaner har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förhindra "irrationella" flytt, som enligt också innebär ett stort slöseri med statliga resurser. Frågan ställs mot bakgrund av att det finns uppgifter om att avser att flytta till större lokaler trots att det i finns en majoritet som kräver att ska läggas ned. bereds förslag till ny instans- och processordning i utlänningsärenden. I avvaktan på att förslag lämnas och beslut fattas ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning med tilldelade medel iakttas av i dess verksamhet. Jag har erfarit att har en relativt hög hyreskostnad. Inom nämnden pågår därför en utredning i syfte att nämnden ska kunna sänka sina lokalkostnader för att kunna frigöra pengar för kortare handläggningstider för de asylsökande.