frs · GS12145 · 2004-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:145 om personer med funktionshinder har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att åtgärda bristerna som rör funktionshindrade som redovisas i . Länsstyrelserna har ett tydligt ansvar enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och lagen (1993:387) om stöd och service för vissa funktionshindrade (LSS) att verka för att kommuner och landsting planerar för att tillgodose framtida behov. Mot bakgrund av det som framkommer i rapporten förutsätter jag därför att länsstyrelserna i sitt arbete kommer att ägna mycket kraft åt att stödja och driva på kommunerna för att planeringen för att tillgodose funktionshindrades behov av olika insatser ska bli bättre. Det är ett väldigt allvarligt problem att det finns kommuner som inte verkställer beslut och domar om insatser enligt SoL och LSS. En särskild sanktionsavgift infördes som kan utdömas då domar inte verkställs. När det gäller icke verkställda beslut finns inte motsvarande möjlighet att utdöma sanktionsavgifter. En särskild utredare har därför fått i uppdrag av regeringen att föreslå åtgärder som kan bidra till en förbättrad rättssäkerhet för enskilda så att ingen ska drabbas av att inte få tillgång till beviljade insatser. Uppdraget ska redovisas . Svårigheter och brister i rekryteringen av personal är bidragande orsaker till att beslut om insatser som ledsagare och kontaktperson inte verkställs. har haft ett uppdrag att tillsammans med nio andra myndigheter ta fram en handlingsplan för kompetensförsörjningen inom kommunernas vård och omsorg om äldre och funktionshindrade personer. Handlingsplanen som presenterades kommer att ligga till grund för regeringens vidare insatser och åtgärder för att förbättra rekryteringsläget inom sektorn. De möjligheter till samverkan mellan kommuner och landsting som den nuvarande lagstiftningen ger i form av beslut i gemensam nämnd måste utnyttjas bättre. Från har regeringen också öppnat möjligheten till finansiell samordning mellan kommuner, landsting, länsarbetsnämnder och försäkringskassor. Samverkan mellan till exempel vården, den sociala omsorgen och rehabiliteringen är särskilt viktig för personer med psykiska funktionshinder som ofta har behov av insatser från flera aktörer. Att utveckla formerna för samverkan utgör därför en prioriterad uppgift för regeringens psykiatrisamordnare. De personliga ombuden utgör en viktig resurs för personer med omfattande psykiska funktionshinder och sammansatta behov. Uppbyggnadsfasen av verksamheten med personliga ombud har resulterat i att av landets samtliga kommuner har personliga ombud. Statsbidraget för uppbyggnad av verksamheten ger fortfarande utrymme för en utökning. I några få kommuner har verksamheten med personliga ombud avvecklats. Det är olyckligt med tanke på hur värdefulla de personliga ombudens insatser har visat sig vara för personer med psykiska funktionshinder. Å andra sidan verkar det inte röra sig om permanenta avvecklingar. Verksamheten har i vissa fall återupptagits då man har till exempel har funnit former för att samarbeta med en annan kommun. har också andra kommuner kommit igång med verksamhet med personliga ombud, så utvecklingen i stort är positiv. I den uppföljnings- och utvärderingsrapport som ska redovisa kommer myndigheten att presentera en framtidsanalys kring verksamheten. Människor med funktionshinder ska ha möjlighet att leva och bo så likt andra människor som möjligt. När olika bostadsformer som korttidshem, särskilda boendeformer för äldre och bostäder med särskild service samlokaliseras finns en påtaglig risk för att boendet får en institutionell prägel. Brister i tillgången till bostäder med särskild service och till särskilda boendeformer kan vara en förklaring till att kommunerna försöker hitta lösningar genom att samlokalisera olika boendeformer. För mig är det en helt oacceptabel lösning som för tankarna till de gamla vårdhemmen och den segregation av vissa människor som fanns . Jag kommer därför att särskilt följa utvecklingen av frågan.