ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12680 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:680 om vårdnadsfrågan vid sexuella övergrepp mot barn har frågat mig vad jag avser att göra för att skydda barn som utsatts för sexuella övergrepp från att ha förövaren som vårdnadshavare. Frågor om vårdnad ska avgöras efter vad som är bäst för barnet. Som framhåller ska man vid den bedömningen beakta risken för att barnet utsätts för övergrepp eller annars far illa. Risker för barnet måste tas på största allvar och så sker också i rättspraxis. Jag har i ett tidigare frågesvar i @ utifrån principen om barnets bästa @ ställt mig avvisande till automatiskt verkande regler som innebär att vissa brott mer eller mindre automatiskt ska diskvalificera en förälder från att ha vårdnaden om sitt barn. Även om det säkert i många fall är befogat att inte låta en förälder som har gjort sig skyldig till övergrepp ha del i vårdnaden, måste myndigheter och domstolar i varje enskilt fall ta ställning till hur man ska göra i vårdnadsfrågan utifrån barnets bästa. Detta innebär dock inte att domstolar och myndigheter inte kan bli bättre på att hantera denna typ av situationer. En parlamentarisk kommitté @ vårdnadskommitté @ har i uppdrag att undersöka hur vårdnadsreglerna tillämpas när det har förekommit övergrepp eller misstanke om det. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag .
frs · GR12681 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:681 om diplomatiska för representanter från de har frågat mig om jag avser att, i likhet med vad som sker i vissa andra EU-länder, utfärda särskilda för representanter för i . Enligt lagen om privilegier och immunitet i vissa fall (1976:661) åtnjuter främmande staters beskickningar och deras medlemmar immunitet och privilegier i enlighet med Wienkonvention om diplomatiska förbindelser. En förutsättning för att kunna etablera en diplomatisk beskickning i mening och omfattas av lag är att erkänner den främmande statsbildningen och har diplomatiska förbindelser med landet i fråga. Eftersom inte erkänner som stat åtnjuter inte heller representationskontor i , Mission in , diplomatisk status. Detsamma gäller representanterna som är knutna till detta kontor. Svensk praxis är att utfärdade av UD i princip bara ges till organ och personer som åtnjuter privilegier och immunitet i någon utsträckning. Eftersom representationskontor i och dess representanter inte åtnjuter sådana rättigheter har UD heller inte utfärdat till dem, en praxis som också överensstämmer med flertalet EU-länders agerande. Som de mycket riktigt skriver i sin fråga utfärdar emellertid vissa EU-länder särskilda för taiwanesiska representanter. Gemensamt för dessa är dock att de inte återspeglar att innehavaren skulle åtnjuta privilegier och immunitet i någon utsträckning. Från svensk sida undersöker vi förutsättningslöst om det över huvudtaget är möjligt att utfärda någon form av som inte återspeglar att innehavaren skulle åtnjuta immunitet och privilegier i enlighet med lag och till exempel Wienkonvention, men som kan bidra till att underlätta för representationskontor i i dess verksamhet.
frs · GR12682 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:682 om de har frågat mig när jag avser att ge universitetsstatus. har med sin mångvetenskapliga profil goda förutsättningar att attrahera studenter med många olika bakgrunder och intressen. kommer hälften av studenterna från södra . I en utvärdering av lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald, har lyft fram som ett av sju lärosäten som lyckats väl i sitt arbete med att rekrytera studenter från studieovana miljöer och studenter med invandrarbakgrund. har framgångsrikt arbetat för att rekrytera disputerade lärare. har ett högskolelandskap med ett antal universitet med generell examensrätt för forskarutbildning samt några högskolor som tilldelats vetenskapsområde, det vill säga rätt att utfärda examina i forskarutbildningen inom ett avgränsat område. Därutöver finns det ett antal högskolor som inte har rätt att självständigt bedriva forskarutbildning eller examinera inom denna. Dessa lärosäten har dock fasta ekonomiska forskningsresurser. Detta högskolelandskap är ett uttryck för regeringens strävan att skapa minst en stark högskola i varje län. utmärker sig i detta sammanhang genom att den tack vare har relativt stora forskningsresurser. Det innebär att har större ekonomiska forskningsresurser än till och med de nya universitet som byggs upp i , och . Som jag tidigare framhållit föregås beslut om att inrätta nya universitet eller tilldela en högskola ett vetenskapsområde av en noggrann kvalitetsgranskning som genomförs av . Ett lärosäte måste ha grundutbildning och forskning av sådan kvalitet och omfattning att forskarutbildning kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. Men som regeringen uttalade i den forskningspolitiska propositionen för kan en högskola tilldelas vetenskapsområde enbart om det, förutom att kvalitetskriterierna är uppfyllda, även finns statsfinansiella förutsättningar för detta samt att det ligger i linje med regeringens forskningspolitiska bedömning. Samma sak gäller för inrättandet av nya universitet. Det är inte aktuellt att inrätta flera universitet. Min bedömning är dock att verksamheten vid genom bland annat samverkan med det omgivande samhället har goda förutsättningar att fortsätta utvecklas positivt.
frs · GR12683 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:683 om ROT-avdrag de har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag om att införa ROT-avdrag. Jag har så sent som svarat de på en motsvarande fråga, 2003/04:71. Jag hänvisar till svaret på den frågan.
frs · GR12684 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:684 om torvbrytning på Kerstinbomyran har frågat mig om jag avser att verka för att planerna på ett långsiktigt skydd av de stora naturvärdena på Kerstinbomyran vid Färnebofjärdens nationalpark kan förverkligas. besvarade jag en liknande fråga av . Jag har inte något ytterligare att tillägga beträffande det ärende som ligger på regeringens bord rörande överklagande av i läns beslut om tillstånd enligt naturvårdslagen och miljöskyddslagen till torvtäkt på Kerstinbomyran. Vid regeringens prövning ska i enlighet med bestämmelserna olika intressen vägas mot varandra. Jag kan inte föregripa den prövning som regeringen ska göra i ärendet. Beslut om inrättande av naturreservat tas av berörd länsstyrelse eller kommun och således inte av regeringen.
frs · GR12685 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:685 om samråd vid införande av fiskestopp har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att synpunkter rörande fiskestoppet ska inhämtas från ytterligare berörda instanser, till exempel kommuner. I frågan refererar till det uppdrag som lämnats av regeringen till om att utreda möjligheten att införa fiskeförbud i ett skyddat marint område, vilket ska redovisas . är kritisk till att utredningen inte har remitterats till berörda kommuner. Uppdraget är en del i arbetet med delmål1 inom miljökvalitetsmålet Hav i balans, levande kust och skärgård i regeringens proposition 2000/01:130. Vad jag erfarit har berörda kommuner fått utredningen för kännedom från . När uppdraget har redovisats till regeringen kommer redovisningen att remitteras till berörda instanser, däribland berörda kommuner.
frs · GR12686 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:686 om avveckling av specialdomstolar har frågat mig om jag avser att verka för att systemet med specialdomstolar avvecklas och deras uppgifter flyttas över till de allmänna domstolarna. En utgångspunkt har sedan mer än varit att specialdomstolar utanför de bägge domstolsslagen bör undvikas. Stor samstämmighet finns om att en lösning med särskilda domstolar såsom fastighetsdomstolar och miljödomstolar inom de allmänna domstolarna i normalfallet är ett betydligt bättre alternativ än specialdomstolar. Personalförsörjning, ökad flexibilitet, minskad sårbarhet och högre effektivitet talar för en lösning med en sammanhållen organisation. Denna princip har redovisats i två skrivelser från regeringen som ställt sig bakom. Vad gäller Patentbesvärsrätten kan konstateras att den internationella utvecklingen med bland annat tillskapandet av ett gemenskapsvarumärke och inrättandet av en europeisk ordning för prövning av patentansökningar har lett till en minskad måltillströmning. Dessutom är den immaterialrättsliga domstolsorganisationen splittrad. För att kunna möta den internationella utvecklingen och bibehålla kompetensen på området är det min uppfattning att Patentbesvärsrätten bör upphöra och att det bör skapas en samlad domstolsorganisation på immaterialrättens område inom ramen för det allmänna domstolsväsendet. Det kan emellertid finnas mål som bäst hanteras i en specialdomstol utanför de allmänna domstolarna eller de allmänna förvaltningsdomstolarna. Så är fallet med Arbetsdomstolen, där ledamöter med särskild insikt i förhållandena på arbetsmarknaden deltar i dömandet. Frågan om Arbetsdomstolens ställning har varit livligt debatterad. En majoritet av har dock även varit för att domstolen ska behållas. Arbetsdomstolens så kallade lekmannaledamöter utses av regeringen efter förslag från de centrala arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna. Ledamöterna representerar inte sina respektive organisationer, utan deras uppgift i domstolen är att med utnyttjande av sin kunskap och erfarenhet medverka vid avgörandet av arbetsrättsliga tvister på ett sakligt och objektivt sätt och således att nå fram till en lösning av tvisten som är riktig utifrån rättsliga utgångspunkter. De lyder under samma regelverk som andra domare. Detta innebär bland annat att de avlägger domared och omfattas av regler rörande jäv. Även om jag anser att man bör sträva efter en samlad domstolsorganisation med allmänna domstolar kan övervägande skäl således tala för en specialdomstolslösning i det enskilda fallet.
frs · GR12687 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:687 om utökad information om pågående beredningsarbete inom har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att få tillgång till efterfrågad information om pågående beredningsarbete inom . upprättar en propositionsförteckning där det framgår vilka propositioner och skrivelser som avses att lämnas till det kommande halvåret. Propositionsförteckningen överlämnas till och finns även tillgänglig på departementets externa webbplats. Vidare ger skriftlig information till bland annat justitieutskott och lagutskott om vilka utredningsbetänkanden med mera som är att vänta inom departementets ansvarsområde. Dessutom finns verksamhetsplan, som innehåller en presentation av samtliga enheter, deras ansvarsområde och aktuella projekt, tillgänglig på den externa webbplatsen. Härtill kommer information till utskotten som lämnas i samband med besök och dylikt. Naturligtvis är det viktigt för riksdagsledamöterna med information om departementets arbete. Det är min målsättning att också i fortsättningen se till att information lämnas för att riksdagsledamöterna ska kunna fullgöra sina uppdrag.
frs · GR12688 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:688 om Tingsrätten i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att även de samhällspåverkande effekterna ur ett vidare perspektiv vägs in vid beslut om den framtida domstolsorganisationen. Frågan har ställts mot bakgrund av befarade effekter av tingsrättssammanläggningar på det lokala näringslivets tillgång till juristtjänster. När det gäller tillgången till juridisk service på de berörda orterna kan denna påverkas av tingsrättssammanläggningar. I några fall har det hänt att advokater efter tingsrättssammanläggningar har bytt verksamhetsort till den ort där tingsrättens kansli är beläget. Det finns emellertid andra faktorer som har väl så stor betydelse för antalet advokater på en ort som om det finns en tingsrätt på orten eller inte. Sådana faktorer kan vara till exempel ortens storlek och näringslivsstruktur samt antalet advokater på närbelägna orter. Arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen bedrivs med utgångspunkt i de utredningar och förslag som ger in till samt de remissyttranden som bland annat berörda kommuner avger. Härigenom tillförsäkras regeringen ett brett beslutsunderlag inför sina ställningstaganden.
frs · GR12689 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:689 om ökande brottslighet har frågat mig vilka nya åtgärder jag tänker vidta för att stoppa den ökande brottsligheten i Västra , särskilt den som drabbar kvinnor. Jag delar oro över att antalet anmälda brott ökar för vissa brottstyper. ska sådan statistik alltid tolkas med viss försiktighet eftersom kopplingen mellan de anmälda brotten och den faktiska brottsligheten inte alltid är helt klar. Men på vissa områden, till exempel när det gäller våld mot kvinnor, finns det mycket som tyder på att det också har skett en ökning av den faktiska brottsligheten. Det är naturligtvis något som regeringen tar på stort allvar. Det finns en mängd olika åtgärder som statsmakten kan vidta för att bekämpa kriminalitet, utöver att öka antalet poliser. Vi måste också förebygga brott genom insatser på bred front för att stärka socialtjänst, skolor och fritidsverksamhet riktad mot exempelvis ungdomar i riskzonen. Att begränsa tillgång och konsumtion av alkohol, som ju ligger bakom en mycket stor del av våldsbrotten, är också en viktig fråga för regeringen. berör dock inte dessa aspekter i sin fråga utan har valt att fokusera på antalet poliser. Jag vill då återigen påminna om att polisen fått mycket stora resurstillskott . har polisen fått anslagsökningar på nästan . Enligt prognos kommer antalet poliser, efter den examination som äger rum /05, att uppgå till ca 17000. Det är en ökning med mer än 900 poliser . Tack vare regeringens satsningar har också antalet civilanställda ökat med nästan 900 personer . Dessa tillskott har även kommit i till del. Fördelningen av personalen inom länet är dock en fråga för polismyndigheten. Som statsministern framförde i partiledardebatten är regeringen inställd på att fortsätta den här satsningen på rättsväsendet. De resurser som frigörs vid en fortsatt omställning av det militära försvaret ska användas för kampen mot den växande inre otryggheten i vårt samhälle. Det handlar om en rad åtgärder som stärker människors trygghet och förebygger brott. Självklart fler poliser, och förstärkningar av domstolar och åklagare, men också förebyggande sociala insatser av de slag jag nämnt ovan.
frs · GR12690 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:690 om identitetskontrollen av intagna på fängelser har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att omöjliggöra att fängelsedömda kan skicka en annan person för att avtjäna straffet. Självklart är det den fängelsedömde och ingen annan som ska avtjäna straffet. Kriminalvårdens uppgift är bland annat att verkställa fängelsestraff. Däri ligger givetvis att ha sådana rutiner att det garanteras att rätt person avtjänar straffet. Varje gång en person tas in i anstalt kontrolleras identiteten enligt de föreskrifter som fastställt. Det innebär att identitetshandlingar eller när sådana, i undantagsfall, saknas genom kontroll av tydliga fysiska kännetecken, exempelvis ärr, tatueringar och liknande som kan jämföras med polisens uppgifter om personen. Om identiteten inte kan fastställas påbörjas inte verkställigheten. För personer som häktas fastställs identiteten av polisen i samband med gripandet. Enligt kriminalvårdens uppgifter finns det endast tre kända fall där personer försökt avtjäna straff i den dömdes ställe. Självklart kan utöver detta finnas något fall som aldrig upptäckts. Från departementets sida kommer vi även fortsättningsvis att följa denna fråga.
frs · GR12691 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:691 om borgerliga vigselförrättare har frågat mig hur jag avser att göra för att ersättningen till borgerliga vigselförrättare höjs till en skälig nivå. Det är viktigt att hålla i minnet att uppdraget som förrättare i grunden är ett hedersuppdrag. Och jag tror att de flesta är överens om att det bör förbli så. Man bör inte se ersättningen som "skälig kompensation för utfört arbete". Även om ersättningen legat på samma nivå , anser jag det inte givet att den bör höjas. Däremot skulle det kunna vara mera befogat att @ som är inne på @ ersätta även vissa resekostnader. I den promemoria som remitterats som ett led i den översyn som pågår har frågan uppmärksammats. Remissutfallet var dock blandat. Ett par länsstyrelser ansåg att ersättning inte borde lämnas för resekostnader, bland annat med hänvisning till det administrativa merarbete det skulle leda till. Regeringen kommer att ta ställning till frågan om ersättning till vigselförrättare och partnerskapsförrättare.
frs · GR12692 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:692 om automatisk hastighetsövervakning i har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att den från säkerhetssynpunkt så viktiga automatiska hastighetsövervakningen, som har anslagit medel för, inte ligger nere på grund av beslut inom polisen. Det är riktigt som skriver att regering och riksdag öronmärkt särskilda medel till den nu pågående försöksverksamheten med automatiska hastighetskontroller. Dessa medel fördelas vidare till polismyndigheterna av () och beräkningen sker utifrån hur många ärenden som polismyndigheterna rapporterar in. Mot bakgrund av att detta är en fråga för RPS och de lokala polismyndigheterna vill jag inte komma med några närmare synpunkter på hur enskilda myndigheter väljer att arbeta med automatiska hastighetskontroller.
frs · GR12693 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:693 om försäljning av statlig mark har frågat mig om jag avser att se till att översynen av statligt ägd mark även inkluderar markytor i skärgården, samt vad planerna i sådana fall är för denna. Den tillsatta arbetsgruppen har fått regeringens uppdrag att lämna förslag till hur man skulle kunna möjliggöra ett mer omfattande byggande av hyresbostäder på den mark i som ägs av statliga aktiebolag eller som förvaltas av statliga myndigheter, och som kan vara lämpliga att exploatera för bostadsändamål. Utgångspunkten för förslagen ska vara att åstadkomma en varierad och blandad bebyggelse särskilt med beaktande av behovet av hyresbostäder. Arbetsgruppen ska lämna en delredovisning och slutredovisa sitt uppdrag . Jag vill avvakta resultatet av arbetsgruppens arbete och är därför inte beredd att närmare kommentera konkreta markområden eller eventuella planer för dessa.
frs · GR12695 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:695 om stöd till ombyggnation av bostäder har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att få fart på den nödvändiga ombyggnationen av bostäder och därmed minska byggarbetslösheten i hela landet. Låt mig först konstatera att jag är minst lika bekymrad över den höga och ökande byggarbetslösheten som . Jag är också medveten om att det finns behov av ökade underhålls- och ombyggnadsinsatser i det befintliga bostadsbeståndet. Detta har framhävt i en rapport som lämnades till regeringen . Tiden för att lämna in synpunkter på rapporten och de förslag lämnade gick ut och såväl rapporten som remissvaren är föremål för beredning inom . undersökning har det goda med sig att den lyft fram underhållets och ombyggandets betydelse för att bevara fastighetskapitalets värde. Det är ett samhällsintresse att bostadsbeståndet är i gott skick men ansvaret för att bostäderna underhålls, renoveras och byggs om åvilar i första hand fastighetsägaren. Ur ekonomisk synpunkt är det också fastighetsägaren som har störst intresse av att fastighetens värde inte urholkas. Det är därför inte självklart att staten i första hand ska gå in med ekonomiska stöd för att främja ombyggnadsverksamheten. I första hand bör fastighetsägarna själva ta sitt ansvar. Men självklart är det angeläget att den ökade byggarbetslösheten @ liksom arbetslösheten i stort @ bekämpas. Regeringen följer noga utvecklingen på arbetsmarknaden i stort lika väl som jag särskilt följer vad som händer på bostads- och byggmarknaderna. Behovet av åtgärder för att främja sysselsättningen ingår alltid i de överväganden som regeringen gör innan de ekonomiska propositionerna lämnas till . Detta gäller budgetpropositionen liksom vårpropositionen. Att nu gå in och diskutera insatser på enskilda politikområden vore dock att föregripa den helhetsbedömning som måste göras.
frs · GR12696 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:696 om säkrare läkemedelsanvändning har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkra förskrivningarna av läkemedel. Bakgrunden till frågan är de olika studier som visat att det sannolikt finns brister i läkemedelshanteringen, bland annat när det gäller den samlade överblicken över vilka läkemedel som förskrivs åt en enskild patient. Det är naturligtvis av största vikt att läkemedel både förskrivs och i övrigt hanteras på ett för patienten säkert sätt. En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att göra en analys av nuvarande och framtida behov av och möjligheter till medicinsk och ekonomisk uppföljning inom läkemedelsområdet och vid behov föreslå hur en sådan förbättrad uppföljning ska göras. Utredaren överlämnade betänkandet Ökad patientsäkerhet på läkemedelsområdet (SOU 2003:52) till regeringen. I betänkandet föreslår utredaren bland annat att ska få föra ett register över den enskildes läkemedelsuttag. Uppgifterna ska därefter, efter patientens samtycke, göras tillgängliga för förskrivaren. Genom att förskrivaren får tillgång till information om patientens totala läkemedelsuttag minskar risken för felförskrivningar varigenom patientsäkerheten ökar. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen avser att återkomma med en proposition i frågan . I arbetet med propositionen kommer också att övervägas om, och under vilka förutsättningar, även andra personalkategorier än läkare ska kunna få tillgång till information om patientens totala läkemedelsuttag.
frs · GR12697 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:697 om hästkörkort har frågat mig om jag ska verka för att får i uppgift att undersöka möjligheterna att införa ett "hästkörkort" för hästägare. Kunskap om djur och djurs behov är av grundläggande betydelse för att ett gott djurskydd ska kunna upprätthållas. Varje person som avser att skaffa en häst eller ett annat sällskapsdjur är skyldig att skaffa sig tillräcklig kunskap om djuret och dess behov samt om gällande lagstiftning. Initiativ liknande det i är självklart positiva och kan säkert bidra till att förbättra kunskapsnivån. Jag anser dock att ansvaret för den faktiska utvecklingen och utbildningen måste ligga hos hästsektorns egna organisationer och aktiva. Det finns till exempel en rad samordningsvinster att göra genom sektorsgemensamt agerande på olika områden. Regeringen har till överlämnat en skrivelse, Handlingsplan för åtgärder inom hästsektorn (2003/04:54). I skrivelsen konstateras att det bör ställas höga krav på hästsektorns organisationer att aktivt prioritera djurskyddsarbetet, bland annat för att många hästägare inte har någon tidigare erfarenhet av hästhållning. Från samhällets sida görs fortlöpande utvärderingar och förbättringar av djurskyddsbestämmelserna. Den nyinrättade har också till uppgift att följa utvecklingen på djurskyddsområdet och vid behov verka för förbättringar av djurskyddsbestämmelserna. Jag kommer självklart att följa detta arbete och ser inte några skäl till ytterligare initiativ från regeringens sida.
frs · GR12698 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:698 om insatser i och har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder som leder till att de utlovade speciella insatserna i och möjliggör fullföljande av dubbelspår mellan och samt en utbyggnad av väg E4 mellan och . syftar på statsminister inlägg i partiledardebatten , då sa att vi behöver kombinera en traditionell regionalpolitik med moderna satsningar i infrastruktur och utbildning, med särskilda insatser på , i och på den . Regeringen gav , och länen i uppdrag att upprätta förslag till långsiktsplaner för transportinfrastrukturen för perioden 2004@2015. , och länen redovisade sina planförslag . Regeringens uppgift nu är att granska och fastställa de nationella planerna samt att besluta om slutliga planeringsramar till länen. Av planerna kommer bland annat att framgå de planerade byggstarterna för vägprojekt på och järnvägsprojekt på Ostkustbanan. Beslut fattas , och kan jag inte ge några konkreta besked i frågan.