ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS1195 · 2004-10-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:95 av () till statsrådet om psykologstöd i stället för medicin Minst 30000 personer med behov av psykologstöd nekades sådan hjälp @ de hade inte råd. Antidepressiva mediciner är det som gäller för dem som inte har råd att vid en livskris kontakta psykolog. De allra flesta skulle föredra psykologisk behandling framför medicinering vid psykisk ohälsa. En följd av utebliven psykologkontakt blir att patienterna i många fall tar tabletter när de egentligen skulle ha behövt ett samtal med psykolog. Möjligheten att få träffa psykolog kan även förkorta sjukskrivningstiden och underlätta rehabiliteringen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka tillgången till psykologstöd för obemedlade?
fr · GS1196 · 2004-10-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:96 av () till finansminister om förmögenhetsskatt På en Trisslott som ges ut av kan vinsten vara ett visst belopp, maximalt 25000kr i maximalt . Ett uppmärksammat rättsfall visar nu på att en person som vunnit en vinst av den typen, i det aktuella fallet 15000kr , tvingas att betala förmögenhetsskatt på hela det totala beloppet. Förmögenhetsskatten ska enligt kammarrätten betalas på hela beloppet redan innan personen erhållit hela vinstsumman. Problemet löses naturligtvis enklast genom att avskaffa förmögenhetsskatten. Så länge förmögenhetsskatten finns måste det rimliga ändå vara att skatten betalas först när man fått pengarna. Mot bakgrund av ovanstående är därför min fråga: Är finansministern beredd att verka för att ändra reglerna för förmögenhetsskatt så att personer inte behöver betala förmögenhetsskatt för pengar de inte ens har?
fr · GS1197 · 2004-10-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:97 av () till utrikesminister om FN:s omorganisering av samordningsansvar UNDP har omorganiserat sig i en process som varat . Man har bland annat decentraliserat personal från huvudkontoret till olika landkontor vilket förstärkt landkontorens inflytande och därigenom sätter man mer fokus på organisationen ute i fält. UNDP har en viktig koordinerande roll för verksamheten i fält, vilket är en positiv utveckling. Det är angeläget att den påbörjade reformprocessen kan fortskrida. Ytterligare steg kan tas genom att också ge beslutsansvar till den som har samordningsansvaret. FN skulle vinna i tydlighet och effektivitet samt ge ökade förutsättningar för utvecklingen av samordningen såväl internt som externt om beslutsförmågan ökas. Vad avser utrikesministern att vidta för åtgärder för att FN:s samordnare i fält också ska ges beslutsansvar?
fr · GS1198 · 2004-10-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:98 av () till utrikesminister om agerande för att stoppa den israeliska offensiven har den israeliska offensiven på krävt många dödsoffer. Antalet döda stiger. Senaste siffran är 80 palestinier och tre israeler. Än en gång bevittnar världen hur våldet trappas upp. Och tyvärr förmås ingen att göra något, mer än att fördöma båda parterna. Den efterlängtade fredsprocessen i är avlägsen. Israeler skyller på militanta palestinier. De palestinska myndigheterna, vilka är bakbundna, anklagas för att inte göra något @ som regering har deklarerat att det inte finns någon från palestinsk sida att förhandla med. Han har valt att isolera , palestiniernas legitima ledare, och gett sig själv rätten att på ett odemokratiskt sätt bestämma vad som är rimligt! har som den starkare parten ett särskilt ansvar, men det har även världssamfundet. med Bushadministrationen saknar trovärdighet i frågan med sin partiskhet. De har lagt sitt veto för 80:e gången och med detta gett sitt godkännande. Medan fortsätter sin offensiv kan FN inte agera. Den israeliska tidningen refererar till främste rådgivare, . Han har deklarerat att fredsprocessen är död och begraven, likaså tanken om en palestinsk stat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd vad gör i EU och FN för att förmå att stoppa den israeliska offensiven på , så att parterna återgår till förhandlingsbordet.
fr · GS1199 · 2004-10-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:99 av () till statsrådet om jämställd utnämningspolitik är regeringens mål att varannan myndighetschef ska vara kvinna. Enligt statistik från är endast en tredjedel av myndighetscheferna kvinnor. Av de myndighetschefer som utsågs var även där endast en tredjedel kvinnor. Inte ett enda år sedan regeringen satte upp målet om att nå jämställdhet bland myndighetscheferna har man utnämnt lika många kvinnor som män. De två senaste cheferna som utnämnts, chef för och rikspolischef, har varit män. Bryts inte detta mönster kommer alltså aldrig full jämställdhet att nås vad gäller andelen kvinnor och män som myndighetschefer. Från regeringen har det uttalats att staten bör vara ett föredöme som arbetsgivare vad gäller jämställdhet. Jag vill mot bakgrund av detta fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att nå målet om att varannan myndighetschef ska vara kvinna.
frs · GS12100 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:100 om försenade utbetalningar har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att sjukskrivna personer ska få sina pengar utbetalda . Som jag har redovisat i ett frågesvar gällande handläggningstider anser regeringen att det är oacceptabelt med långa sådana för sjukpenningärenden. Sjukförsäkringens syfte är att ge en person som drabbas av sjukdom en ersättning som är relaterad till inkomstbortfallets storlek. Den enskilde är beroende av ersättningen för sin försörjning. Regeringen menar därför att det är mycket viktigt att sjukpenningärenden handläggs så snabbt som möjligt så att den försäkrade antingen får sin sjukpenning utbetald eller får ett beslut på att han eller hon inte är berättigad till någon ersättning eller en lägre sådan än den som begärs. Enligt uppgifter från () får över hälften av alla nya sjukskrivna sin sjukpenning efter det att har alla nödvändiga underlag. Regeringen är medveten om att tiden för ärendehanteringen på landets försäkringskassor varierar över landet. För att förkorta handläggningstiden för ärenden angående rätt till sjukpenning har regeringen gett RFV i uppdrag att vidta åtgärder. Uppdraget, med förslag till åtgärder, redovisades till regeringen . RFV föreslår i huvudsak tre åtgärder. Den första åtgärden gäller arbetsmetoder som ska bli mer effektiva. För att uppnå detta ska gemensamma riktlinjer införas som anger hur handläggning av rätten till sjukpenning, rehabiliteringspenning och samordning ska ske. Till exempel gäller detta vilka moment som ska göras i handläggningen liksom när och hur momentet bör ta. Den andra åtgärden som föreslås är att ska få in ärenden snabbare efter sjuklöneperioden. RFV föreslår bland annat att en regeländring införs i lagen om sjuklön som innebär att om arbetsgivaren i början av ett sjukfall får in ett läkarintyg som sträcker sig förbi sjuklöneperioden, ska arbetsgivaren sjukanmäla den anställde och skicka in läkarintyget till inom ett visst antal dagar @ färre än . Den tredje åtgärden gäller prioritering av ärenden där rätten till sjukpenning är oklar. RFV föreslår bland annat att det på skapas en rutin gällande dessa ärenden för att den enskilde tidigare ska få information om att rätten till sjukpenning är oklar. Förslagen till åtgärder bereds inom departementet. tillförs totalt sett till åtgärder för att bryta utvecklingen inom ohälsoområdet.
frs · GS12101 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:101 om förändrad attityd till sjukförsäkringen har frågat mig hur jag bedömer att förslaget om medfinansiering kommer att påverka företagares benägenhet att anställa. Regeringens förslag är att arbetsgivarna ska finansiera av arbetstagares sjukpenningkostnader. Medfinansieringen gäller endast vid hel sjukpenning och bortfaller således om arbetstagaren återgår till arbete i någon utsträckning eller får rehabiliteringspenning. Sjukersättning omfattas inte av medfinansieringen. Arbetsgivaravgifterna sänks så att förändringen blir kostnadsneutral för arbetsgivarkollektivet. Ett skydd mot allt för höga medfinansieringskostnader införs. Detta skydd är lika för alla arbetsgivare, men får störst betydelse för arbetsgivare med ett mindre antal anställda. Utsatta grupper på arbetsmarknaden som till följd av en kronisk sjukdom har förhöjd risk att få en eller flera längre sjukperioder kan @ efter egen ansökan @ undantas från medfinansieringen. Regeringens förslag innehåller också att sjuklöneperioden förkortas från 21 . Regeringens förslag om ett förändrat kostnadsansvar innebär en omfördelning av kostnaderna från arbetsgivare med låg sjukfrånvaro till dem med högre. För det privata näringslivet kommer detta att leda till minskade kostnader. Detta gäller särskilt de mindre företagen. Enligt regeringens beräkningar medför förslagen att av företagen med upp till 19 anställda får minskade kostnader. Arbetsgivarna kan genom att arbeta med sin sjukfrånvaro möjlighet att påverka sina kostnader nedåt, vilket då kommer att medföra att fler sjukskrivna återgår i arbete och att även samhällets kostnader sjunker. En sådan utveckling gynnar tillväxten och sysselsättningen.
frs · GS12102 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:102 om utredning av utlokalisering av statliga verk har frågat näringsminister vilka åtgärder han är beredd att vidta för att den utredning om utlokalisering av statlig verksamhet till drabbade orter inkluderar . Frågan är ställd mot bakgrund av den planerade förändringen i Försvarsmaktens grundorganisation som redovisats i propositionen (2004/05:5) Vårt framtida försvar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har ett ansvar för att stödja de människor och de regioner som påverkas av förändringarna inom försvaret. Regeringen kommer därför att ta ett särskilt stort ansvar i form av riktade åtgärder till de regioner som berörs mest av försvarsomställningen, det vill säga , , och . I dessa regioner berörs många försvarsanställda negativt som de alternativa arbetsmarknaderna är mer eller mindre begränsade. Bland annat har förre riksdagsledamoten utsetts till statlig utredare med uppdrag att föreslå lämpliga lokaliseringar av statliga verksamheter till dessa regioner. För del innebär de planerade förändringarna av Försvarsmaktens grundorganisation en i stort sett oförändrad volym av årsarbetskrafter, men med förändrad inriktning. Mot bakgrund av detta avser jag inte att vidta några åtgärder för att även ska omfattas av uppdrag. Däremot finns det, för de individer som kortsiktigt drabbas av arbetslöshet i , en särskild beredskap att inom ramen för arbetsmarknadspolitiken hjälpa till i övergång till vidareutbildning eller till andra delar av arbetsmarknaden.
frs · GS12103 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:103 om olaglig alkoholreklam har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder angående alkoholreklam i direktreklamen. Enligt 4 kap. 8 § alkohollagen (1994:1738) ska vid all marknadsföring av alkoholdrycker till konsumenter särskild måttfullhet iakttas. Reklam- eller annan marknadsföringsåtgärd som är påträngande eller uppsökande eller som uppmanar till bruk av alkohol får inte företas. Den marknadsföringsåtgärd som tar upp i sin fråga till mig förefaller omfattas av riktlinjer på området (KOVFS 1979:5 och 6). I riktlinjerna står att det vid marknadsföring, med vissa undantag som att konsumenten själv begärt att få ta del av reklamen, inte får användas direktreklam @ till exempel brevlådereklam @ eller annan reklambärare som bygger på direkt hänvändelse till konsument. Detta är dock en fråga som det i första hand ankommer på () att bedöma. Tillsynen över marknadsföringen i detta fall åvilar således som har möjlighet att tillgripa sanktioner.
frs · GS12104 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:104 om Nationella hjälplinjen har frågat socialminister vad hon avser att göra för att Nationella hjälplinjen ska kunna permanentas och bedrivas som en del i det förebyggande psykiatriarbetet. Frågan har överlämnats till mig. har ställt en fråga till statsrådet angående den Nationella hjälplinjen. Som då påpekade beviljar regeringen stöd ur Allmänna arvsfonden till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Stödet ska främja verksamhet av ideell karaktär för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Stöd lämnas framför allt till organisationer som bedriver ideell verksamhet. När det gäller Nationella hjälplinjen har stöd först utgått till () och sedan till den förening som bildats särskilt för Nationella hjälplinjen. Det startas många utvecklande och viktiga verksamheter av ideella organisationer med medel ur Allmänna arvsfonden. Nationella hjälplinjen är en sådan. Stödgivningen bygger på att verksamheten finner finansieringsformer som gör att den kan stå på egna ben och att verksamheten anpassas efter befintliga finansiella ramar. Föreningen hjälplinjen har under projektåren fått besked i denna riktning och söker enligt uppgift nu också finansiärer. Behovet av stöd, råd, information eller bara någon att prata med är uppenbart omfattande. Landsting och kommuner har ett särskilt ansvar i dessa sammanhang eftersom de har ansvar för vård och omsorg. Samtalen kan verka förebyggande och leda till lättnader i vården och omsorgen. Det finns också som regel i storstäderna ett antal kommunala sociala jourverksamheter som kan kontaktas dygnet runt och nås via 112-numret. Organisationer och andra frivilliga krafter gör dock stora ideella och betydelsefulla insatser på detta område och jag är helt överens med frågeställaren om att det är viktiga insatser. Nationella hjälplinjen har hos regeringen ansökt om statliga medel för fortsatt drift. Som nämner i frågan har regeringen i budgetpropositionen för föreslagit ett tillfälligt statligt stöd på för att hjälplinjen ska finna former att fortsätta sin verksamhet. Som jag nämnt tidigare förutsätts att föreningen finner andra finansieringsformer för sin fortsatta verksamhet. Jag ser för dagen inga möjligheter att finna former för en permanent statlig finansiering av Nationella hjälplinjen.
frs · GS12105 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:105 om förmögenhetsskatt har frågat mig när förmögenhetsskatten kan avvecklas helt. menar att förmögenhetsskatten är skadlig för tillväxten och leder till att kapital i flyr utomlands eller investeras i annat än företagsexpansion. När det gäller förmögenhetsskattens påverkan på olika investeringsalternativ vill jag påminna om att företagstillgångar är fria från förmögenhetsskatt. Detsamma gäller onoterade aktier i rörelsedrivande bolag. Skälet till detta är att de mindre företagens investeringar och tillväxt inte ska hämmas. I fråga om marknadsnoterade aktier gäller i princip att aktier som är inregistrerade på börsens A-lista är skattepliktiga medan övriga marknadsnoterade aktier, till exempel sådana som är noterade på O-listan, är fria från förmögenhetsskatt. Skattefriheten för de senare har motiverats med att det är befogat att särbehandla kapital nedlagt i mindre och medelstora företag. Beträffande förmögenhetsskattens framtida utformning kan jag hänvisa till att regeringen i budgetpropositionen har meddelat att den i det fortsatta arbetet med förmögenhetsskatten avser att överväga förändringar som syftar till att öka likformigheten och minska orättvisorna i beskattningen. Några planer på att helt avveckla förmögenhetsskatten finns alltså inte.
frs · GS12106 · 2004-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:106 om vapenembargot mot har frågat mig om huruvida jag avser att vidta åtgärder för att skärpa EU:s uppförandekod för vapenexport till odemokratiska länder som kränker de mänskliga rättigheterna. EU har hävt sitt vapenembargo mot som infördes . Beslutet togs, eftersom förutsättningarna vid införandet inte längre föreligger. Beslutet illustrerar väl ett embargos funktion som ett tillfälligt, extraordinärt instrument. Den vardagliga exportkontroll som alla EU-länder bedriver sker inte genom embargon. Därför innebär heller inte ett hävande av ett embargo att exporten "släpps fri". exportkontroll bedrivs genom ett regelverk som innefattar både EU:s uppförandekod och svenska riktlinjer. EU:s uppförandekod innehåller åtta kriterier som skall beaktas innan beslut om export får ske. Ett av dessa kriterier fastställer att medlemsstaterna inte kommer att utfärda exportlicens om det föreligger uppenbar risk att den tilltänkta exporten kan komma att användas för internt förtryck. Medlemsstaterna ska också iaktta särskild försiktighet vid utfärdande av licenser till länder där allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna har konstaterats. Hur uppförandekoden tolkas och den faktiska tillämpningen av den är givetvis av avgörande betydelse. har i detta sammanhang aktivt verkat för förslag som lagts fram om en förstärkning av tillämpningen av EU:s uppförandekod för vapenexport. När det handlar om länder gentemot vilka ett vapenembargo lyfts, hör till de länder som starkast förespråkat införandet av en så kallad verktygslåda med särskilda åtgärder att vidtas . Bland verktygen anser vi ska finnas en skyldighet för medlemsländerna att i detalj redovisa vilka exporter som beviljas till det aktuella landet. Syftet är att ha en gemensam övervakning av EU:s krigsmaterielexport i lägen där det tidigare funnits embargon. För svenskt vidkommande kommer vår hållning fortsatt att vara mycket restriktiv vad gäller vår syn på export av krigsmateriel till . Situationen för de mänskliga rättigheterna och konsekvenser för den regionala stabiliteten är två centrala faktorer som vägs in i den samlade bedömningen av möjligheterna att exportera krigsmateriel till ett visst land. välkomnar också den ökade konvergens mellan EU-ländernas tillämpning av uppförandekoden som håller på att utvecklas. Tillsammans kan vi ännu bättre skapa en trovärdig, restriktiv exportkontrollpolitik.
frs · GS12107 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:107 om regionalpolitiska ansvar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska följa riktlinjerna i regleringsbrevet gällande det regionalpolitiska perspektivet vid förändringar i verksamheten. Frågan ställs mot bakgrund av verkets planerade minskning av antalet mottagandeplatser i i förhållande till övriga delar av landet. ska enligt verksförordningen (1995:1322) bland annat beakta det krav som ställs på verksamheten när det gäller regionalpolitiken. Kravet förtydligas i förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete. I verksamheten ska också eftersträvas hög effektivitet och god hushållning med tilldelade medel. Detta innebär att verket måste ha en flexibel organisation som snabbt ska kunna anpassas till ett ökat eller minskat antal asylsökande. Under perioden 1999@2002 ökade det årliga antalet asylsökande från ca 11000 till ca 33000, motsvarande en årlig ökningstakt på . Trenden bröts dock då ca 31000 personer sökte asyl. bedömning ligger på ca 23000 asylsökande. med ökningar av antalet asylsökande har också mottagningsverksamheten successivt byggts ut. På motsvarande sätt anpassas nu kapaciteten till nedgången i antalet asylsökande. Aktuell statistik från visar på en planerad minskning med ca 3800 platser. Fördelningen av minskningen mellan region @ som sträcker sig från och norrut @ och övriga delar av landet är 47 respektive . Jag utgår från att det regionala perspektivet beaktas i verksamhet.
frs · GS12108 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:108 om polisnärvaron vid mindre flygplatser har frågat mig om jag avser att göra några förändringar av gällande föreskrifter så att polis inte ständigt måste närvara på flygplatser och övervaka kontrollen av passagerare och bagage. Jag håller helt med om att merparten av de uppgifter som polisen nu utför på flygplatser inte är av sådan karaktär att de kräver polisiär kompetens. Jag har därför varit mycket angelägen om att finna en lösning för att frigöra polisär arbetskraft, som säkerheten för personal och passagerare på landets flygplatser fortsatt garanteras. I proposition 2003/04:154 Lag om Luftfartsskydd som överlämnades till återfinns också just ett sådant förslag. Enligt de uppgifter jag har fått kommer att debattera och sedan besluta om propositionen . Om allt går enligt planerna kan lagstiftningen träda i kraft .
frs · GS12109 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:109 om mångfald inom polisväsendet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka mångfalden bland anställda inom polisväsendet mot bakgrund av det förslag till handlingsplan som presenterats. Frågan är ställd med avseende på den redovisning som har lämnats av en utredare som biträtt i frågan. Jag delar helt uppfattning att det är av stor vikt att polisens sammansättning motsvarar befolkningen i samhället. Medborgarnas förtroende är nödvändigt för att polisen ska kunna fullgöra sina uppgifter. Det är viktigt att olika gruppers kunskaper och erfarenheter kan tillföras polisen och användas i yrkesutövningen. Att polisväsendet består av poliser med olika ålder, kön, bakgrund och erfarenhet är en av förutsättningarna för att polisen ska vara en modern arbetsplats, med nytänkande och öppenhet för olika idéer och lösningar. Regeringen har i årets budgetproposition särskilt betonat att mångfald ska genomsyra polisorganisationen och att polisen aktivt ska delta i arbetet med att förbättra förutsättningarna för integration och mångfald. Inom har en plan för mångfaldsarbetet vid 2004@2006 tagits fram i syfte att främja individers lika rätt när det gäller anställningsvillkor och andra villkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Arbetet med att göra polisen till en arbetsplats som återspeglar mångfalden i fortsätter. Den handlingsplan som har lämnats utgör ett viktigt bidrag till detta arbete. Den kommer att beredas vidare inom . Mångfaldsfrågor kommer även tas upp i polisens regleringsbrev.
frs · GS12110 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:110 om beräkningar för förändringar inom försvaret har frågat mig om hur jag ser på problematiken att det finns olika beräkningar på kostnader och besparingar för de olika förändringarna inom försvaret. Regeringen bedömer att förändringarna av grundorganisationen kommer att innebära påtagliga årliga hyresminskningar. På kort sikt kan förändringarna komma att leda till vissa omkostnader, det kan till exempel gälla flytt av ett regemente till annan ort. På räknar regeringen med att den totala hyresminskningen blir ca . Till detta ska läggas ca som resultat av avveckling av vissa övnings- och skjutfält. Regeringen anser att Artilleriregementet A9 bör flyttas till . Den årliga hyresbesparingen uppgår till ca . Det kan också noteras att lokalbeståndet i i och med detta kommer att utnyttjas mer effektivt. Investeringskostnaderna föranledda av förändringarna i bedöms uppgå till ca . Investeringarna omfattar främst anpassningar av befintligt bestånd. Inför försvarsbeslutspropositionen tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag till en ny grundorganisation (). Arbetsgruppens underlag har arbetats fram tillsammans med Försvarsmakten och man har då särskilt vinnlagt sig om att de lokala enheterna ska kvittera att uppgifterna om den egna verksamheten är korrekta. Jag anser att underlaget är kvalitetssäkrat så långt detta är möjligt.