ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11555 · 2004-01-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:555 av () till finansminister om F-skatt Det finns en del företagare som innehar F-skattsedlar som agerar oseriöst och utnyttjar systemet genom att inte betala skatter och avgifter. För att få en F-skattsedel räcker att man talar om för skattemyndigheten att man avser att bedriva näringsverksamhet. kontrollerar att personen i fråga inte tidigare är försatt i konkurs eller liknande. Ansökaren måste också ha lämnat inkomstdeklaration och redovisat och betalat sina skatter och avgifter. Innehavet av F-skattsedel innebär att företagaren själv svarar för att alla sina och de anställdas skatter och avgifter blir betalda. Kontrollen av inbetalningar av moms, arbetsgivaravgifter och personalens källskatter kan dock inte ske löpande. Därför förblir stora skatte- och avgiftsbelopp oredovisade. Detta är ett problem som måste lösas. F-skattsedel borde behandlas på samma sätt som körkort. Missbrukas F-skattsedeln borde den med ett enkelt förfarande kunna dras in. Genom tätare kontroll av innehavaren kan dessutom fusket stoppas . Vad avser ministern att göra för att minska missbruket av F-skattsedlar?
fr · GR11556 · 2004-01-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:556 av () till finansminister om mervärdesskatt på bygg- och anläggningsentreprenader Med dagens regler kan entreprenörer inom bygg- och anläggningsbranschen aconto-fakturera uppdragsgivaren utan mervärdesskatt och all mervärdesskatt faktureras i slutfakturan. Problemet är att i de fall uppdragsgivaren inte betalar slutfakturan måste entreprenören ändå betala in mervärdesskatten i rätt tid. Reglerna ställer till problem för entreprenörer om uppdragsgivaren inte kan eller vill betala slutfakturan . Entreprenören måste, oavsett om fakturan betalats eller inte, betala in mervärdesskatten till skattemyndigheten i rätt tid. Detta kan vara avsevärda belopp om entreprenaden pågått . Om uppdragsgivaren går i konkurs måste entreprenören ändå betala in mervärdesskatten på delbetalningarna trots att entreprenören aldrig fått dessa pengar. konstaterade i sitt betänkande Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) att bestämmelsen i 13kap. 14§ mervärdesskattelagen inte har någon motsvarighet i EG-direktiv och att bestämmelsen därför inte kan behållas. Om det är fråga om en felaktig implementering av EG-direktivet så borde det rättas till och inte begravas på departementet med alltför långsam ytterligare beredning. Är finansministern beredd att ta inititativ för att särreglerna i 13kap. 14 och 20§§ mervärdesskattelagen om förskotts- och aconto-fakturering för bygg- och anläggningsentreprenader ska tas bort?
fr · GR11557 · 2004-01-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:557 av () till statsrådet om socialdemokratin och äganderätten Sannolikt är det socialdemokratins socialistiska rötter som medför att biträdande finansministern ger uttryck för en väldig tvehågsenhet när det gäller privat ägande av bostäder. Omvandling av kommunalt ägda hyresrätter till bostadsrätter kan numera hindras av med hänvisning till bruksvärdessystemet. Men andra regler gäller för kooperativa hyresrätter. Som skäl angav statsrådet i en interpellationsdebatt bland annat att "i kooperativ hyresrätt finns inte denna möjlighet till spekulation i boendet". Enligt ministern är ägande att spekulera och därför ska politiska beslut förhindra eller försvåra en viss typ av ägande, medan andra mer politiskt korrekta upplåtelseformer ska gynnas. säger statsrådet i samma interpellationsdebatt att "det är naturligtvis inte så att regeringen är motståndare till att man äger sitt egnahem eller har en bostadsrätt. Men vi är angelägna om att det finns ett brett spektrum av upplåtelseformer." Ägandet är således något positivt så länge det inte strider mot någon socialdemokratisk formel för hur många som äger sitt boende. Det vore därför intressant om statsrådet vill klargöra huruvida äganderätten är något positivt eller något som bör bekämpas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga om statsrådet avser att vidta några åtgärder för att stärka det privata ägandet.
fr · GR11558 · 2004-01-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:558 av () till justitieminister om prostitution på rastplatser I finns det lagstiftning som förbjuder köp av sexuella tjänster och människohandel för sexuella ändamål. Den försäljning av alkohol som pågår på de svenska rastplatserna är välkänd av både privatpersoner och myndigheter. Att det pågår prostitution på samma rastplatser är däremot mindre välkänt. En prostitution som, enligt uppgift, hänger nära samman med den långtradartrafik som rör sig längs våra landsvägar. Denna olagliga verksamhet uppges även förekomma i min egen valkrets, . Informationen måste tas på allvar av såväl rättsväsendet som väghållande myndighet. har jag inte kunnat ta del av konkreta åtgärder eller handlingsplaner mot denna prostitution, vare sig från eller . Regeringen bör vidta åtgärder mot prostitutionen på våra rastplatser i samarbete med berörda myndigheter. Vilka åtgärder tänker justitieminister vidta för att komma till rätta med den prostitution som förekommer på de svenska rastplatserna?
fr · GR11559 · 2004-01-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:559 av () till kulturminister om kulturhuvudstäder Traditionen med att utse en europeisk stad till kulturhuvudstad inleddes med . har 29 städer utsetts. Dessa kulturhuvudstäder har uppmärksammats dåligt i . Avsikten med att utse kulturhuvudstäder torde vara att sprida kulturrikedom till alla EU-medborgare. Därför borde de olika medlemsländerna tillsammans med utsedda kulturhuvudstäder mera aktivt verka för information om kulturhuvustadsåret. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till kulturministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka svenska folkets kännedom om 2004 års kulturhuvudstäder och ?
fr · GR11560 · 2004-01-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:560 av () till statsrådet om stopp i vägbygge i Vägen som ska länka ihop E4 med E18 norr om blir kraftigt försenad. har överklagat etapp två till regeringen. Statliga myndigheten ser hellre en upprustning av befintligt vägnät för delen kyrkby@Rosenkälla, en uppfattning som inte delas av vare sig nordostkommunerna eller . tvingas skjuta fram öppnandet till , men utesluter inte ytterligare dröjsmål. När dåvarande näringsminister tog första spadtaget vid gällde som öppnandedatum för hela leden. Norrortsleden byggs i två delar, där etapp ett mellan och påbörjades . Arbetsplanen för etapp två, mellan och Rosenkälla, är överklagad till regeringen av . Många av de boende i nordost pendlar till Kistaområdet med omnejd. får man åka in via . Det är en regionalt viktig fråga att man bygger hela Norrortsleden. Dröjsmålet slår hårt mot byggandet av bostäder i flera kommuner i länets nordostliga kommuner. Nordostkommunernas möjligheter att bygga nya bostäder, i linje med landshövding program om 56000 nya lägenheter i länet till 2006, riskeras. har behov av tvärförbindelser där Norrortsleden som binder samman E4, E18 och norrortskommunerna är ett viktig del. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att garantera en snabb handläggning så att en fortsatt utbyggnad av Norrortsleden inte hamnar i långbänk och förhindrar fortsatt bostadsbyggande i ?
fr · GR11561 · 2004-01-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:561 av () till statsrådet om löftet om statligt stöd till hölls en särskild debatt i angående läget i , huvudstad, där statsrådet , landets kommun- och bostadsminister, uttalade att han kan tänka sig statligt stöd till den krisdrabbade regionen och . Debatten kom bland annat att fokusera på utjämningssystemet, problemen med tillväxt och trafiksituationen. lovade regeringen att staten skulle finansiera Mälartunneln som är en riksangelägenhet. Enligt landshövding rapport om åtgärder för ökat bostadsbyggande är trafikinvesteringar en viktig grundförutsättning för ökat bostadsbyggande. En rapport från Handelskammaren visar att boende i överväger att flytta, bland annat på grund av bostadssituationen och de ökande skatterna. Utjämningssystemets effekter på kommuner, samt , i har medfört höga skattehöjningar där har det högsta skatteuttaget i landet. Trots detta väntar stora besparingar på verksamheter i kommuner och landsting. Därför vill jag fråga statsrådet följande: När avser statsrådet att fullfölja löftet om statligt stöd till ?
fr · GR11562 · 2004-01-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:562 av () till justitieminister om samordningsansvar inom rättsväsendet Inom ramen för sitt sparbehov har planer på att avveckla häktet i . Ett nytt häkte ska byggas vid Hällbyfängelset, beläget från , som är en av de största kommunerna i landet. Häktet ska också betjäna Eskilstunaområdet. För Västmanlandspolisen skulle ett genomförande av dessa planer medföra avsevärt ökad restid, både för att transportera häktade och för att genomföra förhör med häktade. Konsekvensen blir att en kostnadsminskning hos en myndighet inom rättsväsendet leder till ökade kostnader hos en annan. För polisens del innebär de långa restiderna att motsvarande mindre effektivt polisarbete kan genomföras, vilket ju drabbar alla kommuner i Givetvis är kostnadseffektiveten viktig hos varje myndighet. måste det finnas ett samordningsansvar där man kan se till den samlade effekten av olika åtgärder. Vad är statsrådet beredd att göra för att åstadkomma denna samordning?
fr · GR11563 · 2004-01-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:563 av () till utrikesminister om besök i Vid den palestinska utrikesministern besök i ska enligt uppgift utrikesministern ha blivit nedbjuden till att besöka de palestinska områdena. Utrikesministern har då understrukit problematiken med att uttryckt att man inte är beredd att acceptera officiella möten med någon part som vill möta representanter för palestinierna. Denna kommentar kan komma att tolkas som att möjlighet att ha diplomatiska kontakter med palestinierna beskärs och bestäms av , något som självklart inte var utrikesministerns mening. Det är mycket viktigt att genom direkt närvaro i berört område undersöker situationen och studerar problematiken. Särskilt viktigt blir ett svenskt besök mot bakgrund av murbygge inne på palestinskt område som beskär palestinier från vattenresurser och mark som det försvårar möjligheterna till en fredsprocess. Mot bakgrund av det vill jag fråga utrikesministern om hon avser att besöka de palestinska områdena.
fr · GR11564 · 2004-01-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:564 av () till statsrådet om reservatet Los Cedros är ett biologiskt reservat med bergsregnskog och molnskog i nordvästra . Reservatet, som bildades och omfattar , har en mycket rik flora och fauna. I faunan ingår bland annat glasögonbjörn, fem arter kattdjur, däribland och puma, och jättebälta. upphävde, mycket oväntat, en domstol inom det nationella , , reservatets skyddsstatus. Domstolen hade funnit att beslutet om skydd hade fattats på felaktiga grunder. Under domstolsförhandlingarna gavs företrädare för Los Cedros inte tillfälle att höra vittnen, vilket däremot käranden fick göra. Domstolens beslut verkar ha kommit till som ett resultat av påtryckningar från rika ecuadorianer, vilka alla har tjänstgjort som höga tjänstemän inom regeringsadministrationen. Los Cedros ligger nu öppet för exploatering. Efter Los Cedros bildande bidrog ekonomiskt bland annat till uppbyggnaden av en besöksstation för turister och forskare. Stödet gavs under åren 1993@1997, inom ramen för ett av Sida godkänt projekt. Totalt ca 377000kr (i dåvarande penningvärde) fördes över till Los Cedros, varav kom från Sida och från . På motsvarande sätt betalade till Los Cedros och dess skötsel. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förhindra exploateringen av Los Cedros?
fr · GR11565 · 2004-01-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:565 av () till jordbruksminister om illegal jakt på snöleopard Illegal handel och tjuvjakt hotar snöleopardens existens i . Det skygga djuret fångas i vargsaxar. Vid hanteringen av de fångade djuren har ibland jägaren så bråttom att tassen som sitter i fällan huggs av och djuret transporteras levande i trånga och ohygieniska burar. Djuren dödas, flås och skinnen säljs till jägare, som under sina jaktresor i bland annat får erbjudande att köpa skinn. En del snöleoparder exporteras levande till mindre nogräknade djurparker. Snöleoparden är fredad och handeln är förbjuden enligt internationell överenskommelse. Beräkningar visar att det finns mellan 4000 och 7000 snöleoparder kvar i det centralasiatiska höglandet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga jordbruksminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att förebygga och förhindra den illegala handeln och tjuvjakten som hotar snöleopardens existens i ?
fr · GR11566 · 2004-01-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:566 av () till näringsminister om åtgärder för storskalig introduktion av vindkraft I den senaste rapporten från Nordleden, det stora nordiska forskningsprojektet om energi och miljö, anges att vindkraften har stora möjligheter att bli konkurrenskraftig, men att nuvarande elcertifikatssystem kan motverka ny vindkraft. Enligt rapporten hotar vindkraftens utveckling att avstanna ända . I så fall blir regeringens planeringsmål på vindkraft inget annat än ett luftslott. Ett skäl till att utbyggnaden av storskalig vindkraft avstannat är att stödformerna försämrats och bedöms som mycket osäkra. Regeringen förefaller vara medveten om problemet och skriver i budgetpropositionen : "Det är viktigt att de som investerat under tidigare stödformer inte drabbas ekonomiskt av att ett nytt system för att främja elproduktion från förnybara energikällor införs." Ett konkret exempel: har satsat på projekteringen av en stor havsbaserad vindkraftpark vid Lillgrund i . Både regeringen och har lämnat tillstånd till detta projekt, som är både störst och längst framme i tillståndshanteringen av de på kort sikt aktuella parkerna. Men osäkerhet om framtida offentligt stöd har lett till att byggnadsarbetet ännu inte inletts. Avser näringsministern att säkerställa att de vindkraftprojekt som investerat under tidigare stödform inte drabbas ekonomiskt av det nya systemet för att främja elproduktion från förnybara energikällor?
fr · GR11567 · 2004-01-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:567 av () till utrikesminister om deltagare vid Den 26@28 januari hålls den fjärde och sista konferensen i . Konferensens tema är hur man förhindrar folkmord, massmord och etnisk rensning och är den av de fyra konferenserna som syftar till att blicka framåt och arbeta förebyggande. Till konferensen har regeringen enligt uppgift bjudit representanter för , dock är inte representanter för palestinierna inbjudna. Mot bakgrund av konferensens tema är det märkligt att inte palestinska representanter bjuds in med tanke på den konflikt som pågår i området och som resulterar i många civila offer. Att bjuda in men inte representanter för palestinierna riskerar dessutom att ge sken av ett ställningstagande i den pågående konflikten som det är mycket oklart om regeringen verkligen önskat göra. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesministern hur hon avser att agera för att möjliggöra palestinsk närvaro på konferensen .
fr · GR11568 · 2004-01-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:568 av () till justitieminister om fotoförbud i domstol Principen om offentlighet vid förhandling i svenska domstolar är en viktig grundbult i demokratin. Enligt gällande rätt är det förbjudet att ta fotografier i rättssalen. Förbudet tillkom 1948. Ljudupptagning är dock tillåtet men kan förbjudas av rätten. Detta slag av regler måste från tid till annan granskas i ljuset av den tekniska utvecklingen och utvecklingen på medieområdet. Det är nu förbudet mot fotografering i domstol som aktualiserats. Ökad offentlighet i våra domstolar innebär en skärpt insyn på det som sker i rättsprocesser. Ökad offentlighet måste emellertid balanseras mot den enskildes integritet, både gällande vittnen, den tilltalade och anhöriga. Principen att man ska anses oskyldig tills man är dömd är lika fundamental för en demokrati. Avser justitieministern att vidta några åtgärder för att ändra reglerna i om förbud mot fotografering i rättsprocesser?
fr · GR11569 · 2004-01-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:569 av () till utbildningsminister om åtgärder mot antisemitism i skolorna Forskningsrapporten Det förnekade hatet, Antisemitism bland araber och muslimer i , av från visar hur antisemitismen i samhället blir allt tydligare. Fördomarna sprids som tidigare av extrema höger- och vänstergrupper, men framstår också skolor, särskilt i städernas invandrartäta förorter, som platser där hat mot judar sprids. Tossavainen har tagit del av lärares berättelser om hur undervisning om judendomen bojkottas av muslimska elever som också öppet förnekar Förintelsen. Hatet mot judar förbigås i skolorna med tystnad, kanske därför att det finns arabiska eller muslimska förtecken. Lärare och rektorer väljer att möta antisemitismen med tystnad och bagatelliserar problemet. Jag är oroad över den ökade antisemitismen i och i ; synagogor har vandaliserats, judiska skolor har bränts ned och judiska elever har trakasserats i skolorna. Därför vill jag fråga utbildningsministern: Vilka konkreta åtgärder har utbildningsministern för avsikt att vidta för att komma till rätta med antisemitism hos svenska elever i grundskola och gymnasium?
fr · GR11570 · 2004-01-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:570 av () till utrikesminister om ryska krigsfångar Under överlämnade 3000 sovjetiska krigsfångar till Nazityskland enligt bok . En del av de utlämnade hamnade i koncentrationsläger. Den finska regeringen har därför beslutat att utreda och kartlägga frågan om överlämnandet av ryska krigsfångar till tyska . Det är dock inte bara som utlämnat ryska krigsfångar. Kring slut återsändes ca 5,2 miljoner krigsfångar och flyktingar till . Totalt 4000 ryska soldater flydde under kriget till , de flesta från tyskt tvångsarbete i eller . De placerades efter påtryckningar från i interneringsläger runtom i . Enligt historikern överlämnades över 2000 flyktingar till 1944. Informationen om vad som föranledde överlämnandet liksom vad som hände krigsfångarna när de kom tillbaka till är mycket knapphändig därför att inte öppnat arkiven för forskarna. Det innebär att denna skamfläck i svensk flyktingpolitik inte är känd. Eftersom beslutet om utlämningen togs av samlingsregeringen finns detta förstås dokumenterat i svenska arkiv. Det är hög tid att vi får veta vad som hände de sovjetryska krigsfångar som utlämnade till . Min fråga till utrikesminister är därför: Vilka åtgärder har hon för avsikt att vidta för att klarlägga vad som föranledde utlämningen och vad som hände de 2000 ryska krigsfångar som utlämnades av till ?
fr · GR11571 · 2004-01-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:571 av () till statsrådet om säkerheten vid flygning Enligt uttalanden från vill inte medverka till att beväpnade vakter placeras bland flygpassagerare trots vissa krav på detta från . För att undvika att flygplan används för att skada viktiga byggnader är dock det primära att man skyddar piloterna från att övermannas i cockpit. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder kan bli aktuella att vidta när det gäller att särskilt skydda besättningen och cockpit på flygplan?
fr · GR11572 · 2004-01-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:572 av () till finansminister om ställning För att göra det möjligt för att gå med i fullt ut så fattade beslut om att göra självständig gentemot riksdag och regering. Folkomröstningen om EMU gav ett entydigt besked från svenska folket om att ej införa euron som valuta. Det innebär att det inte är aktuellt för att inom överskådlig framtid gå med i , enligt riksdagspartiernas tolkning av folkomröstningsresultatet. Kriteriet för en fristående riksbank har därmed fallit och kan fatta ett nytt beslut i frågan. Lågkonjunkturen håller i sig, arbetsmarknaden har en svag utveckling och arbetslösheten ökar, vilket är mycket negativt för svensk ekonomi. Det finns inga tecken som tyder på en ökad inflation och för att få fart på hjulen, så har bland annat statsministern, näringsministern och LO-ekonomer krävt en sänkning av räntan. En onödigt hög ränta minskar möjligheterna för en uppgång på arbetsmarknaden och dämpar hushållens konsumtion. Min fråga till finansminister blir då följande: Vad avser ministern att göra för att öka det politiska inflytandet över beslut om räntan för att underlätta harmoniseringen av den svenska finans- och penningpolitiken?
fr · GR11573 · 2004-01-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:573 av () till utrikesminister om en demokratisk utveckling i firade tioårsminnet av sin nationella självständighet. Landet stod också inför övergång från regimen under president ledning till ett styrelseskick med demokratiska val. Några val blev det dock inte. I stället uppsköts planerade val. Men inte bara detta. Yttrande- och tryckfriheten begränsades alltmer. Rättssäkerheten har praktiskt taget upphört. Flera av medlemmarna i Afewerkis regering, som riktat kritik mot hans styre, har arresterats och fängslats. Studentdemonstrationer har slagits ned och studenter fängslats. De sociala förhållandena i landet har försämrats, inte bara av tidigare krig och konflikt med utan även till följd av vanstyre. Stora delar av oppositionen mot Afewerkis regim har gått i exil och organiserat sig i en allians av 14 organisationer. Utanför denna allians finns även andra exilorganisationer bestående av personer och grupper som till arbetade i Afewerkis administration, vilka även de har kontakt med alliansen. Utmärkande för dem alla är dock att de eftersträvar ett demokratiskt styre i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att understödja en demokratisk utveckling i ?
fr · GR11574 · 2004-01-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:574 av () till justitieminister om skärpta åtgärder mot vapenbrott Det växande problemet med illegala vapen på offentliga platser och skottlossning i krogmiljöer måste åtgärdas skyndsamt. Det är mycket oroväckande att personer som redan är kriminellt belastade och ungdomar på väg in i en allt grövre brottskarriär allt oftare använder vapen för att lösa konflikter. Vi måste arbeta för ett samhälle som är fritt från illegala vapen och där vapen på allmän plats endast bärs av de personer som har tillstånd att där bära tjänstevapen. Det är positivt att regeringen har tillsatt olika utredningar om hur de illegala vapnen ska kunna begränsas. Det krävs dock att utredningarna snabbt leder fram till kraftfulla åtgärdsförslag. En av de åtgärder som måste vidtas är att skärpa vapenlagstiftningen, både gällande vapenlagen och lagen om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål. Att bära vapen illegalt i offentlig miljö bör alltid utgöra ett grovt brott, vilket innebär att dagens lagstiftning skulle behöva ändras. Vilka åtgärder kommer justitieministern att vidta för att skärpa vapenlagstiftningen?
fr · GR11575 · 2004-01-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:575 av () till statsrådet om felaktiga och obegripliga pensionsbesked Den information som sänts ut till 900000 av pensionärer har ställt till stor förvirring. Halva brevet innehåller hänvisningar till lagtexter men viktiga uppgifter och förklaringar om själva pensionen saknas. Vi har ju varit överens om att pensionärerna ska ha rätt att få en bra och förståelig information om sina pensioner. svarade statsrådet på min fråga att hon förvissat sig om att informationen om pensionerna skulle bli bättre. Vilka förslag avser statsrådet nu att återkomma med för att trygga informationen om pensionen?