ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11941 · 2004-03-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:941 av () till näringsminister om östutvidgningen och östeuropéerna I början av hölls ett seminarium i med temat Tillväxt och östutvidgningen. Näringsministern presenterade regeringens syn på östutvidgningens betydelse för tillväxten i . Med tanke på regeringens nu lagda förslag till övergångsregler för de nya EU-medlemmarna kunde man ha förväntat sig en samling orosmoln, till exempel att den svenska tillväxten skulle drabbas negativt av snedvriden konkurrens och ökad börda på välfärdssystemen. Förvånande nog ska vi intet frukta, tvärtom menade att den förmodade höjningen av levnadsstandarden i östra kommer att öka konsumtionen i östra , läs exporten, av svenska varor och tjänster. Slutsatsen av näringsministerns framställning, i kombination med regeringens förslag till övergångsregler, måste vara att östeuropéernas pengar är välkomna i , men däremot inte de själva i fysisk person. representerar en annan syn på de nya EU-medborgarna, och vi hoppas att de vill komma till och bidra med ett ökat arbetskraftsutbud såväl som kompetens. Min fråga till näringsministern är därför: Vilka åtgärder avser att vidta för att de nya EU-medborgarnas kompetens blir lika välkommen i som deras pengar?
fr · GR11942 · 2004-03-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:942 av () till justitieminister om rätten till försäkringsersättning brann , , som en fackla efter en explosion i Wämoskolans kemisal. Efter olyckan har blivit inbunden och tystlåten och sitter helst hemma. Han har djupa och hårda ärr efter olyckan som inträffade när läraren tillfälligt hade lämnat kemisalen. Det är fortfarande oklart vem som är ersättningsskyldig. Trots läkarintyg får han inget ekonomiskt stöd för att klara vardagen. kommun vill inte ta ansvar och inte heller skolan. Försäkringsbolagen vägrar att ersätta brännskador. Jag utgår ifrån att ministern är enig med mig om det orimliga i försäkringens beteende. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att förekomma konsekvenserna av detta orimliga beteende och liknande försäkringsoklarheter.
fr · GR11943 · 2004-03-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:943 av () till justitieminister om ikraftträdandet av förmånsrättsregler beslutade om nya förmånsrättsregler. Beslutet innebär bland annat att alla företag som ställt säkerhet till kreditgivarna med företagsinteckningar @ kundfordringar, varulager och maskiner @ i företaget får en ny situation då kreditgivarna bara får räkna av värdet i fortsättningen jämfört enligt den gamla lagen. Lagens effekter på företagsinteckningen trädde för nya krediter i kraft , och för befintliga krediter och företagsinteckningar träder lagen i kraft . Det senare innebär ett retroaktivt ingrepp i kapitalförsörjningen för små företag. Uppskattningsvis handlar det om ca i säkerheter som försvinner på ett bräde. uttalade redan i sitt remissvar på förslaget till ny förmånsrättslag att förändringen skulle kunna innebära en starkt försämrad kapitalförsörjning för småföretagen. Samma farhågor framfördes av , varför beslutet blev att den nya lagstiftningen skulle följas upp noggrant. Effekterna har inte låtit vänta på sig och är precis så allvarliga som initierade bedömare hade väntat. Den aviserade uppföljningen har enligt uppgift påbörjats. För att tillräcklig tid ska finnas för att motverka de negativa effekter som lagen medför bör ikraftträdandet av den retroaktiva delen av lagstiftningen uppskjutas om inte konsekvenserna ska bli ännu allvarligare. Är justitieministern beredd att verka för ett uppskjutande av ikraftträdandet av den retroaktiva delen av förmånsrättslagen till dess åtgärder för att motverka de negativa effekterna av beslutet har hunnit vidtas?
fr · GR11944 · 2004-03-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:944 av () till socialminister om öppnande av sjukvårdens kvalitetsregister visade på TV hur olika hjärtsjukvården är i vårt land. Likvärdig hjärtsjukvård på lika villkor gäller inte. Det finns stora kvalitetsskillnader och på vissa sjukhus nonchalerar läkarna också de nationella riktlinjer som finns. De kvalitetsregister som finns är inte öppna för allmänheten. Därmed har man som patient inga möjligheter att avgöra var den bästa vården bedrivs. Detta får också till följd att vårdens kvalitet inte kan bedömas och jämföras. Kunskap och utveckling hämmas därmed. har i vår sjukvårdsmotion framfört krav om öppna kvalitetsregister. Min fråga till socialministern blir därför: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att öppna sjukvårdens samtliga kvalitetsregister?
fr · GR11945 · 2004-03-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:945 av () till socialminister om nationell finansiering av sjukvården Det kommer alltfler signaler som visar att landstingen inte längre klarar av att erbjuda den sjukvård som vi har rätt att få tillgång till. har prioriterat bort ett antal sjukdomstillstånd, som inte ska behandlas av den offentligt finansierade sjukvården. Så har sjukvården i inte kunnat erbjuda hörselimplantat till barn, som skulle kunna återfå sin hörsel och därmed undvika framtida problem i sitt dagliga liv, i sin utbildning och i sitt vuxna liv. aviserar i att man stryker väntelistan på åderbråcksoperationer. Tydligast att förklara de förändrade prioriteringarna har man varit i . Orsaken har inte varit en ny medicinsk bedömning utan bristen på pengar. Detta visar enligt min mening mycket klart att landstingen på flera håll i vårt land inte längre klarar av sitt uppdrag att ge en sjukvård som är tillgänglig och lika över hela landet. Jag menar därför att sjukvårdens finansiering bör ske nationellt. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta som möjliggör en nationell finansiering av sjukvården?
fr · GR11946 · 2004-03-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:946 av () till statsrådet om socialbidrag för datorer Enligt uppgift i föreslår en arbetsgrupp tillsatt av , att socialbidraget också ska täcka kostnad för dator och Internet. Gruppen är tillsatt för att fundera över hur IT-klyftorna ska minska. Förutom dator inom socialbidragsnormen efterlyser gruppen särskilt stöd till bland annat äldres nätsurfande, som Seniornet . Kommunerna brottas med stora bekymmer. Med en allt större andel äldre, med allt större behov av hjälp till psykiskt sjuka, med allt större behov av hjälp till funktionshindrade är det oroande med förslag enligt ovan @ förslag som helt saknar den förankring i verkligheten som borde följa. Socialbidraget är ett skyddsnät, det yttersta skyddet för oss när andra möjligheter inte längre finns att tillgå, och inte någon form av basinkomst. Utgångspunkten för den sociala politiken bör inte vara regler och nivåer för olika former av bidrag, utan i stället hur behovet av bidrag kan minska. Det är åtgärder att reducera behovet av bidrag som måste vara det centrala i socialpolitiken. Sambandet mellan arbete/företagsamhet och välfärd får aldrig glömmas bort. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ovanstående förslag inte kommer att genomföras?
fr · GR11947 · 2004-03-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:947 av () till statsrådet om familjecentralers framtid I många kommuner i landet har kommun och landsting etablerat familjecentraler eller familjehus som stöd till unga familjer. Där samverkar mödravårdscentral, barnavårdscentral, socialtjänst och öppen förskola. Denna samverkan har inneburit ett stöd för föräldrarollen och ligger helt i linje med intentionerna i strategin för . Dessvärre kan vi se att utvecklingen klingar av och det finns anledning att vidta åtgärder. Min fråga till statsrådet är: Är statsrådet beredd att ta initiativ till överläggningar med och i syfte att säkerställa den långsiktiga verksamheten med familjecentraler och familjehus?
fr · GR11948 · 2004-03-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:948 av () till utbildningsminister om professur i rehabiliteringsmedicin Det visar sig allt tydligare att utvecklingen inom sjukvården leder till att alltfler skadade och allvarligt sjuka människor, genom ett förbättrat primärt akut omhändertagande, kan räddas till livet. Däremot har den fortsatta rehabiliteringen inte alltid fungerat på bästa sätt. Det är otvetydigt så att genom en bättre rehabilitering och med ökade kunskaper inom detta område, kan alltfler få en bättre livskvalitet trots kvarstående funktionshinder. Dessutom är många arbetsoförmögna på grund av kroniska smärtor i rörelseorganen och skulle kunna få bättre hjälp med en förbättrad rehabilitering och smärtlindring. Utvecklingen av rehabiliteringsmedicin är därför ett "måste" . Det gäller såväl den framtida forskningen inom detta område, men även i den kliniska praktiska tillämpningen. har jag fått erfara att i saknar en professur inom rehabiliteringsmedicin. Därmed saknas enligt min mening förutsättningar att utveckla denna viktiga verksamhet i . Det gäller såväl inom forskningen, som i vårdutbildningen, men även i den kliniska tillämpningen. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att tillskapa en professur i rehabiliteringsmedicin vid i ?
fr · GR11949 · 2004-03-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:949 av () till justitieminister om inskrivningsverksamhetens framtid (SOU 2003:111) föreslår att huvudmannaskapet för inskrivningsverkssamheten överförs till lantmäteriet . Utredningen menar att det tyngsta motivet för förslaget är de tydliga verksamhetsmässiga och finansiella sambanden mellan inskrivningsverksamheten och andra verksamheter inom lantmäteriets ansvarsområde. Remissinstanserna har redovisat sina synpunkter på detta förslag. Min fråga till justitieministern är: Avser ministern att i en proposition föreslå att huvudmannaskapet överförs till lantmäteriet och vilken effekt får i så fall en sådan övergång på nuvarande tingsrättsorganisation?
fr · GR11950 · 2004-03-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:950 av () till justitieminister om en effektiv och rättssäker häktesverksamhet Det har inom förslagits att häktet i ska byggas ut och flyttas till kriminalvårdsanstalten . Under har polisen och åklagarna i agerat för att ett häkte eller en häktesfilial ska skapas i polishuset i . förslag går i motsatt riktning. är centrum för rättsväsendet i regionen med både åklagarmyndighet, tingsrätt, hovrätt och polismyndighet. Häktets placering i polishuset i medför stora olägenheter för den rättsliga verksamheten i . Både polis och advokater tvingas resa de enkelresa till för att besöka häktade i . av kriminaliteten i länet är koncentrerad till Sundsvallsområdet. Detta innebär att huvuddelen av de häktade på häktet i ska utredas av polisen i , företrädas av advokat från och dömas av tingsrätten och hovrätten i . Häktets placering i medför för berörda instanser betydande mer arbete på grund av tidsödande resor. När nu avser att göra om häktesverksamheten finns det anledning att pröva frågan om ett häkte i eller en filial. Det finns byggnadstekniska möjligheter att i polishuset tillskapa cirka tio häktesplatser. Dessa platser skulle också i viss mån kunna användas av häktade i . Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitieministern följande: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att säkerställa att får en effektiv och rättssäker häktesverksamhet?
fr · GR11951 · 2004-03-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:951 av () till statsrådet om Nationella hjälplinjen startade patient- och anhörigorganisationerna för psykisk hälsa RSMH, Ananke, Balans, SPES och ÅSS en nationell telefonjourlinje med namn Nationella hjälplinjen, för människor i psykisk kris. Projektet, som finansieras med medel ifrån Allmänna arvsfonden, välsignades och utlovades framtida stöd av socialminister under förutsättning att verksamheten blev framgångsrik. finns evidens som styrker projektets bärkraft, men det finns ännu inget beslut om hur verksamheten fortsättningsvis ska finansieras. måste hjälplinjens personal sägas upp före mars månads utgång, om ingenting händer. Styrelsen har uppvaktat socialminister i ärendet utan att få några löften för framtiden. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det tidigare löftet om framtida stöd till Nationella hjälplinjen ska kunna hållas?
fr · GR11952 · 2004-03-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:952 av () till statsrådet om missbruk av Subutex Subutex har blivit vanligare som missbruksdrog. Narkomaner använder Subutex som skrivits ut av läkare och sedan överlåtits. Även Subutex som smugglats missbrukas. Bilden är på det sättet densamma som för bland annat Rohypnol. Såväl smuggling som förskrivning genom läkare leder till att läkemedel används för missbruk. Subutex kan, om det sker i kontrollerade former, användas med framgång i narkomanvård. Behandlingen har samma syfte som metadonbehandling, men också samma risker vid ovarsam eller okontrollerad förskrivning. I såväl som har Subutex blivit en handelsvara på den illegala narkotikamarknaden. Även sådant som sålts på enligt recept från läkare överlåts ibland till andra personer. Det har varit på tal att skärpa bestämmelserna om förskrivning av Subutex, men tiden har gått och skärpningen har inte genomförts. Skillnaden mellan metadon och andra preparat med liknande användningsområde och riskbild är slående. Metadon kan i praktiken endast skrivas ut av vissa läkare med särskild inriktning på kvalificerad narkomanvård. Vilken legitimerad läkare som helst kan däremot i princip skriva recept på Subutex. Åtgärder som kan minska risken att Subutex kommer ut från apoteken till den svarta marknaden kunde redan ha vidtagits. När åtgärder dröjer borde regeringen se till att detta dröjsmål upphör. Kommer statsrådet att lägga fram förslag till eller vidta någon annan åtgärd för att åstadkomma en mer strikt reglering av läkares möjligheter att förskriva sådana läkemedel där legal förskrivning lätt kan medföra "läckage" till narkotikamarknaden?
fr · GR11953 · 2004-03-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:953 av () till socialminister om behovet av hörselimplantat Det handlar om hörselimplantat som föräldrar till barn från annat land kan köpa i och på det sättet försäkra sig om att barnet får en möjlig hörselrehabilitering. Barn till svenska föräldrar har däremot inte öppet kunnat erbjudas denna möjlighet. Det har politikerna satt stopp för. Detta innebär att många barn riskerar chansen att inte få en så fullgod hörsel som skulle varit möjlig om man fått implantat på båda öronen. Min fråga till socialministern blir därför: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att säkra att också svenska barn @ i behov av hörselimplantat på båda öronen @ får denna möjlighet?
fr · GR11954 · 2004-03-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:954 av () till socialminister om vistelsebegreppet Med anledning av vill regeringen införa undantagsregler, för att vi ska få tid till att se över vår sociallagstiftning. Bland annat ska vistelsebegreppet utredas då det är något som kan få till följd att åsamkas stora sociala kostnader. Vistelsebegreppet har tidigare tagits upp i , genom motioner, interpellationer och skriftliga frågor. Då har det handlat om de kostnader som små turistkommuner får för den sociala sektorn när kommunernas befolkning ökar kraftigt under turistsäsong. Även här är regeln att vistelsekommunen får stå för kostnaderna, trots att det är i hemkommunen som gästerna betalar skatt. Det finns därmed en parallell till problematiken inom EU, i så måtto att välfärden bekostas av en annan geografisk enhet än där skatten tas in. Socialministern har inte visat någon förståelse för att den besökta kommunen ska ha rätt att skicka räkningen för sociala kostnader till hemkommunen, på det sätt som redan sker inom sjukvården. Att den som är i behov av inte ska förhindras att besöka andra kommuner än hemkommunen är vi alla överens om. Kommer socialministern att göra en översyn av vistelsebegreppet även med avseende på sociala kostnader för personer som vistas i en annan kommun än hemkommunen?
fr · GR11955 · 2004-03-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:955 av () till socialminister om åldersdiskriminering på Systembolaget Flera unga vuxna vittnar om att de blir diskriminerade när de vill handla alkohol på Systembolaget. Trots att de är nyktra och har uppnått den lagstadgade åldersgränsen, , samt på uppmaning visar giltig legitimation nekas de att få handla på Systembolaget. Detta sker när det finns någon person i sällskapet som inte vill eller kan legitimera sig. Att begära legitimation av någon som endast följer med in i butiken kan uppfattas som kränkande och är inte rimligt. När medelålders människor handlar på Systembolaget har jag aldrig hört talas om eller varit med om att man frågar efter legitimation hos till exempel medföljande barn eller ungdomar. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att denna diskriminering av unga vuxna inte ska fortsätta?
fr · GR11956 · 2004-03-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:956 av () till statsrådet om anslag till Rikstrafiken Det är nu klart vilka kostnader som kommer att drabba operatörerna efter bolagiseringen av järnvägen och därmed inrättandet av Jernhusen. har gjort en kartläggning av hela landet. Varje station har fått en "hyra", som är kostnadsbaserad och inte utifrån marknaden, som var Jernhusens första bud. Totalt rör det sig om som staten lägger över på i huvudsak kommuner och landsting. håller på att räkna ut kostnaden länsvis. Z-trafiken kommer få en kostnad på 635477kr 2004 och Länstrafik på 97991kr. Ska länstrafikbolagen stå för kostnaderna kommer vi att få dra ned ännu mer trafik. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för ökade anslag till Rikstrafiken, som sedan får stå för kostnaderna?
fr · GR11957 · 2004-03-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:957 av () till statsrådet om nedläggningen av i kom beskedet om att i skulle lägga ned sin verksamhet. Mer än 200 personer stod inför hotet att bli arbetslösa. Jag frågade då statsrådet vilka åtgärder hon tänkte vidta för att skapa förutsättningar för en fortsatt stark svensk livsmedelsnäring med hög kvalitet och gott djurskydd. I sitt svar lovade statsrådet "att följa utvecklingen i noga". stod det klart att verksamheten försvinner helt. Trots långdragna förhandlingar med flera intressenter var ingen beredd att ta över. Det innebär arbetslöshet och att de jordbrukare som satsat på fjäderfäuppfödning tvingas avveckla. Lönsamhetskrisen inom det svenska jordbruket slår hårt inte bara mot bönderna utan även mot förädlingsindustrin, som är en viktig arbetsgivare och tillväxtfaktor i och . Direkt och indirekt är av det totala antalet sysselsatta i beroende av livsmedelsproduktion eller livsmedelsförädling. Branschorganisationen Livsmedelsföretagen tror att antalet arbetstillfällen i kommer att minska med fler än tusen bara . Det krävs åtgärder för att förbättra livsmedelsindustrins villkor så att dagens avvecklingstrend kan vändas till utveckling. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder statsrådet bedömer som viktiga för fortsatt svensk livsmedelsproduktion och livsmedelsförädling.
fr · GR11958 · 2004-03-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:958 av () till statsrådet om regionalpolitik och statlig verksamhet Statlig verksamhet ska bedrivas så rationellt och effektivt som möjligt som medborgarna får god service och kvalitet. Det kan innebära rationaliseringar och nedläggningar som drabbar orter eller regioner. De kan vara motiverade utifrån den enskilda myndighetens förutsättningar och de direktiv den har fått. Myndigheten har naturligtvis inget ansvar för de regionalpolitiska konskvenserna av en nedläggning. Det ansvaret måste ligga på den politiska nivån. Jag anser att också regionalpolitiken måste vägas in i övervägandena om hur statlig verksamhet ska bedrivas. Det sker alltför sällan. Ett aktuellt exempel där det är motiverat att väga in regionalpolitiska överväganden är tingsrätternas organisation, ett annat är tullens organisation. Det här synsättet ska självfallet inte leda till ett stopp för alla förändringar. Men det är inte heller ett rimligt resonemang att hävda att regionalpolitiska hänsyn måste stå i motsatsställning till en rationell och effektiv statlig verksamhet. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att regionalpolitiska hänsyn i ökad utsträckning ska beaktas vid förändring av statlig verksamhet.
fr · GR11959 · 2004-03-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:959 av () till näringsminister om livsmedelsproduktionen i kom beskedet om att i skulle lägga ned sin verksamhet. Mer än 200 personer stod inför hotet att bli arbetslösa. Jag frågade då regeringen vilka åtgärder den tänkte vidta för att skapa förutsättningar för en fortsatt stark svensk livsmedelsnäring. Näringsminister , ansvarigt statsråd, svarade och sade att han "känner starkt med alla dem som drabbas av nedläggning i ". Vackra ord, men till vilken nytta? stod det klart att verksamheten försvinner. Trots förhandlingar med flera intressenter var ingen beredd att ta över. Det innebär arbetslöshet och att de jordbrukare som satsat på fjäderfäuppfödning tvingas avveckla. Lönsamhetskrisen inom det svenska jordbruket slår hårt inte bara mot bönderna utan även mot förädlingsindustrin, som är en viktig arbetsgivare och tillväxtfaktor i och . Direkt och indirekt är av det totala antalet sysselsatta i beroende av livsmedelsproduktion eller livsmedelsförädling. Branschorganisationen Livsmedelsföretagen tror att antalet arbetstillfällen i kommer att minska med fler än tusen bara . Det krävs åtgärder för att förbättra livsmedelsindustrins villkor så att dagens avvecklingstrend kan vändas till utveckling. Med anledning av ovanstående vill jag fråga vad näringsministern avser att göra för att utveckla svensk livsmedelsproduktion och livsmedelsförädling.
fr · GR11960 · 2004-03-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:960 av Skånberg (kd) till statsrådet om redogörelse för biståndsmedel till projekt i samarbete med PLO Statsrådet svarade på frågorna 2003/04:280 och 2003/04:772 om biståndsmedel till den palestinska myndigheten dels att det inte har utgått något bilateralt svenskt direkt budgetstöd till den palestinska myndigheten, dels att regeringen har beslutat att bemyndiga Sida att ingå samarbetsavtal med PLO för den palestinska myndigheten. Inom ramen för samarbetsavtalet träffas enligt statsrådet överenskommelser för varje enskilt projekt. Dessa avtal anges innehålla noggranna regler för såväl den innehållsliga och den finansiella redovisningen av projektet som för hur revisionen ska utföras. Jag vill fråga statsrådet om hon avser att redogöra för vilka dessa projekt är och deras revision.
fr · GR11961 · 2004-03-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:961 av () till utrikesminister om åtgärder för att stödja I en tidigare fråga till utrikesministern ställde jag frågan om ministern var beredd att inom EU verka för att en speciell EU-representant för tillsätts. I svaret till mig sade ministern att man inom EU inte ser förutsättningar för att denne representant skulle kunna arbeta framgångsrikt just , men att inom EU betonat att är öppet för att diskutera andra metoder för att stödja befolkningen i . Med anledning av detta vill jag fråga ministern: Vilka andra metoder för att stödja befolkningen i är ministern beredd att vidta?
fr · GR11962 · 2004-03-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:962 av () till statsrådet om avvisning av gravid kvinna Enligt svensk politik är barnets bästa att ha tillgång till båda sina föräldrar. Enligt ska alla barn som vistas i omfattas av de rättigheter som anges i . En höggravid kvinna togs i förvar för omedelbar avvisning till . Kvinnan förväntas nedkomma om 4@5 veckor. Det är hennes första barn och hennes barnmorska befarar att det kan bli komplikationer. anger att konventionsstaterna ska till det yttersta av sin förmåga säkerställa barnets överlevnad och utveckling. Trots det beviljade inte inhibition i hennes ärende. Eftersom barnets pappa är svensk medborgare kommer kvinnan att få uppehållstillstånd i på anknytning till barnets pappa. Men först ska hon alltså avvisas @ trots att det medför en risk för både barnet och henne @ för att kunna söka anknytning till barnets pappa enligt huvudregeln. Det kan i värsta fall ta innan hon och barnet får återförenas med barnets pappa i . Hur mycket det kostar för att genomföra denna avvisning av kvinnan vet jag inte, men jag vet att avvisningen innebär att det nyfödda barnet inte får tillgång till båda sina föräldrar. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att säkerställa att svenska myndigheter följer ?