ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12575 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:575 om lönebidrag har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra arbetstryggheten för lönebidragsanställda. Lönebidrag får lämnas till arbetsgivare som anställer personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Bidraget lämnas under förutsättning att anställningen är kollektivavtalad eller följer i branschen förekommande avtal. Bidraget får lämnas i högst . Om det finns särskilda skäl på grund av arbetstagarens arbetsförmåga så kan ytterligare förlängning medges. Bidragsnivån ska omprövas regelbundet. Arbetsgivarens ekonomiska situation är inte ett skäl för förlängning eller bibehållen bidragsnivå. Detta informeras arbetsgivaren om i samband med att en anställning med lönebidrag beviljas. Den fackliga organisationen ska yttra sig innan beslut fattas. Det är riktigt som framför att den bidragsgrundande nivån har legat still . Det beror på att en höjning är en mycket stor kostnad för statskassan. I stället har regeringen valt att under en följd av år utöka anslaget särskilda insatser för arbetshandikappade inom arbetsmarknadspolitiken så att fler personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga ska kunna få del av anställning med lönebidrag. Jag vill också erinra om att regeringen har mottagit en utredning om bland annat lönebidrag vars förslag bereds i . En proposition är planerad att läggas fram till .
frs · GS12576 · 2004-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:576 om asyl för flyktingar i Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra att eritreanska flyktingars rätt till asyl säkerställs i . I frågan hänvisar Skånberg bland annat till att kvinnor från riskerar att utsättas för könsstympning vid ett återvändande. Alla asylsökande som har behov av skydd i har rätt att få stanna här enligt utlänningslagen. Kvinnor som riskerar att utsättas för könsstympning vid återvändande ges ett starkt skydd i lagen. och gör alltid en individuell prövning av om den som söker asyl har behov av skydd i , där bedömningen av konsekvenserna av ett återvändande till hemlandet är central. Situationen avseende demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i är mycket allvarlig. fängslades ett antal ledande politiker på okänd ort utan rättslig prövning. Dessa personer sitter fortfarande fängslade. stängdes även all fri press i , och det fåtal oberoende journalister som verkade i landet fängslades också. och följer noga utvecklingen av förhållandena i genom en omfattande rapportering från bland andra UNHCR och WHO. De har dessutom goda möjligheter att genom flera kanaler söka detaljerad kunskap om särskilda frågor som till exempel könsstympning. Regeringen har uppmärksammat de specifika skyddsbehov som finns hos asylsökande kvinnor. En utredning har till exempel på regeringens uppdrag föreslagit författningsändringar som är nödvändiga för att personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ska kunna betraktas som flyktingar enligt Genèvekonvention. Regeringen har även på EU-nivå arbetat för att personer som är förföljda på grund av kön eller sexuell läggning ska få ett ökat skydd. Enligt det så kallade skyddsgrundsdirektivet som antogs kan könsrelaterade aspekter beaktas som skäl till förföljelse vilket i sin tur kan utgöra grund för flyktingskap. För att ytterligare öka medvetenheten om den speciella problematik som kvinnor kan ha i asylprocessen har på regeringens uppdrag utarbetat riktlinjer för utredning och bedömning av kvinnors skyddsbehov. Riktlinjerna nämner könsstympning som exempel på könsrelaterad förföljelse och understryker att denna typ av förföljelse måste uppmärksammas i ett tidigt skede av asylprocessen. Regeringen har även sökt förebygga kvinnlig könsstympning i en internationell kontext. var utrikesminister och barn- och familjeminister värdar för ett internationellt möte i där representanter fanns från FN-organ och internationella frivilligorganisationer som är aktiva i arbetet mot kvinnlig könsstympning. Personer från ett tiotal , bland annat , deltog även. Frågor om kvinnors skyddsbehov kommer även i fortsättningen att vara högt prioriterade av regeringen.
frs · GS12577 · 2004-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:577 om inställning till fusionsforskning har frågat mig om jag vid något finansministermöte avser att ifrågasätta rimligheten i att satsa 100 miljarder av de europeiska skattebetalarnas pengar på fusionsprojektet . I har ett mera organiserat samarbete om fusionsforskning för fredlig användning pågått inom ramen för Euratom. Alla EU:s ramprogram för forskning har haft separata program för fusionsforskning. Detta har främst avsett stöd till verksamheten vid världens största fusionsforskningsreaktor, Joint European Torus (JET) utanför i som drivs i samverkan mellan ramprogrammen och de olika europeiska länderna. Forskningen vid JET har givit värdefulla resultat. Tillämpningarna finns på mycket lång sikt, , och kräver att större reaktorer än JET byggs. För detta ändamål planeras nästa generations reaktor, the International Thermonuclear Experiment Reactor (ITER). Avsikten är att ITER ska byggas i ett internationellt samarbete. Oavsett antalet deltagande länder i detta samarbete kommer kostnaden för Euratoms fusionsforskning att bli densamma. Budgeten för EU:s forskningsprogram diskuteras bland EU:s forskningsministrar på konkurrenskraftsrådet. Jag har ingen avsikt att föregå den diskussionen. Generellt sett anser regeringen att forskningsområdet är ett område där EU:s skattebetalare får god valuta för pengarna. I förhandlingarna om EU:s långtidsbudget, så kallade finansiella perspektiv, för perioden 2007@2013 driver regeringen att medel ska omfördelas till bland annat forskningsåtgärder inom ett tak för åtaganden om av EU:s BNI.
frs · GS12578 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:578 om friskolor har frågat mig hur jag avser att förändra reglerna för godkännande av fristående skolor så att endast kvalitetsskäl avgör vilka som får starta. (), som har tillsyn över utbildningen vid fristående skolor, har enligt skollagen (1985:1100) att bedöma om utbildningen vid en fristående skola ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen motsvarar de kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan ska förmedla på nationella eller specialutformade program. Om så är fallet och om skolan uppfyller de ytterligare villkor som framgår av skollagen, ska den förklaras berättigad till bidrag. En sådan förklaring ska dock inte lämnas i fråga om utbildning som skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande kommuner. I motsats till anser jag inte att denna av beslutade lagregel är absurd. Tvärtom, anser jag att det inte är förenligt med en ansvarsfull politik att bortse från de konsekvenser etableringen av nya skolor kan medföra för alla elevers valmöjligheter och tillgång till likvärdig utbildning. Det är inte heller försvarbart att bortse från konsekvenserna för den enskilda kommunens ekonomi och därmed våra gemensamma skattemedel. förslag riskerar att leda till en överetablering av skolor som elevkullarna minskar. Något som i sin tur kan leda till nedläggning av befintliga skolor, såväl offentliga som fristående, oönskade konkurser och förluster av satsat kapital.
frs · GS12579 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:579 om landstingen och rätten till fri sjukvård utomlands har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förhindra att landstingen hindrar sina medborgare rätten till sjukvård i . Ansvarsfördelningen för hälso- och sjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) sådan att det är sjukvårdshuvudmännen som utifrån sitt ansvar för att en god vård ges till invånarna, självständigt beslutar om hur de organiserar och bedriver vården. Det normala är att den hälso- och sjukvård som en patient behöver erbjuds i . Svenska vårdsökande kan dock ibland av olika anledningar i stället motta vård utomlands. I vissa fall sker detta genom att , efter bedömning, remitterar patienten till en vårdgivare utomlands, exempelvis för att nödvändig specialistkompetens saknas i . När på detta sätt remitterar patienter utomlands betalar det också den utländska vården. Patienten betalar endast vårdavgifter som om vården givits i . Svenska vårdsökande kan dock även på eget initiativ söka vård i andra länder än . Om en svensk vårdsökande vill vårdas i en annan EU- eller EES-stat kan detta ske på huvudsakligen två sätt. Patienten kan ansöka om utländsk vård antingen enligt den i direkt tillämpliga EU-förordningen 1408/71 eller med stöd av och de rättsfall som hänvisar till. När vård söks med stöd av förordning 1408/71, och tillstånd till den utländska vården ges av , behöver patienten inte lägga ut för vården som i stället direkt betalas till vårdgivaren av de svenska myndigheterna. När vård söks med stöd av och Regeringsrättens praxis tvingas patienten lägga ut för vårdkostnaden och kan i efterhand ansöka om att få vården ersatt av de svenska myndigheterna. sker inom en översyn av möjligheterna att söka ersättning för vård i andra EU- eller EES-länder med stöd av . Vad som blir resultatet av denna översyn är ännu för tidigt att säga.
frs · GS12580 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:580 om Justitiekanslerns dubbla roller har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att nuvarande ordning vad avser Justitiekanslerns roll ska kunna förändras. Justitiekanslerns uppgift är bland annat att under regeringen bevaka statens rätt och att föra eller låta föra talan i mål som rör statens rätt. Justitiekanslern har också till uppgift att ombesörja statens frivilliga skadereglering, till exempel att i vissa fall betala ut ersättning till den som blivit utsatt för frihetsberövande utan att denne behöver väcka talan mot staten inför domstol. hävdar att Justitiekanslern har dubbla roller, dels att företräda staten gentemot den enskilde, dels att företräda den enskilde mot staten. Så är emellertid inte fallet. Justitiekanslern har, inom ramen för sitt uppdrag att bevaka statens rätt och föra statens talan, ett flertal uppgifter. Också i de fall då Justitiekanslern beslutar om ersättning till enskilda personer företräder han eller hon staten, inte den enskilde. Justitiekanslerns uppgift att företräda staten genom att betala ut ersättning är av stor betydelse såväl för staten som för enskilda. För den enskilde är det enkelt att vända sig till Justitiekanslern med sitt ersättningsanspråk som där kan handläggas snabbt och rättssäkert. Jag avser att fortsätta följa Justitiekanslerns arbete och utvecklingen av statens frivilliga skadereglering.
frs · GS12581 · 2004-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:581 om beslut 1998@Kvinnofrid Elisebeht har frågat vad jag avser att göra för att snabbast möjligt verkställa beställning om införande av bestämmelser avseende kunskap om mäns våld mot kvinnor i vissa yrkesutbildningar. I propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55) betonade regeringen vikten av att de som i sin yrkesverksamhet kommer i kontakt med kvinnor som har utsatts för våld också ska ha kompetens att kunna upptäcka problemen och bemöta utsatta kvinnor på rätt sätt. Förordningsändringar avseende högskolans examensordning, bilaga 2 till högskoleförordningen (193:100) genomfördes därför 1998 och trädde i kraft . De nya bestämmelserna avsåg juris kandidat-, teologie kandidat-, barnmorske-, läkar-, lärar-, psykolog-, psykoterapeut-, sjuksköterske- , social omsorg- och socionomexamen. Dock ser formuleringen olika ut för olika examina. gav regeringen i uppdrag att utreda hur genusperspektiv och mäns våld mot kvinnor beaktades i vissa yrkesutbildningar, bland annat utbildningar för vilka nya bestämmelser hade införts . Regeringen ansåg det angeläget att utvärdera hur dessa frågor hanterades på landets lärosäten efter att det nya regelverket hade varit i kraft . inkom med den rapport som Elisebeht hänvisar till i sin fråga. har bedömt att ytterligare ändringar i examensordningen kunde vara nödvändiga. Arbetet för kvinnofrid måste ske på alla samhällsnivåer och bland annat innebär det utbildning av personer som kommer i kontakt med utsatta kvinnor så att de kan ge stöd. förslag får även stöd i betänkandet Slag i luften. En utredning om myndigheter våld och makt (SOU 2004:121) som överlämnades till regeringen . Jag överväger därför att föreslå regeringen att besluta om vissa författningsändringar med anledning av detta. Dessa kommer att behandlas i samband med den översyn av examensordningen som pågår inom .
frs · GS12582 · 2004-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:582 om ändring av redovisningsprinciperna för statsbudgeten har frågat mig när regeringen ämnar återkomma till med en proposition innehållande förslag på ny utformning av statsbudgeten byggd på vad som anses vara god redovisningssed för andra redovisningsskyldiga. Det är riktigt att det inom har bedrivits utredningsarbete om möjligheten och lämpligheten av att ändra den grund på vilken redovisning mot anslag och inkomsttitlar ska ske enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Min uppfattning är att en förändring av detta slag berör ganska stora och komplexa frågor och fordrar ordentliga överväganden. Mitt svar är därför att det inte är aktuellt för regeringen att lämna en proposition med det innehåll som efterfrågar.
frs · GS12583 · 2004-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:583 om förmånsbeskattning av parkeringsplatser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att förmånsbeskattningen av fri parkering genomförs på ett systematiskt och likartat sätt i hela landet. Skyldigheten att lämna uppgifter och kontrollen av att uppgiftsskyldigheten fullgörs är nödvändig för en likformig beskattning. utgör en myndighet, . En av myndighetens uppgifter är att verka för lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet vid rättstillämpningen inom verksamhetsområdet. Förutsättningarna att fullgöra denna uppgift har genom sammanslagningen av de tio skattemyndigheterna och till en myndighet ökat väsentligt. Såsom har påpekat ska förmån av parkering tas upp till inkomstbeskattning. Förmånen ska också redovisas tillsammans med andra förmåner i den kontrolluppgift arbetsgivaren lämnar till . Från och med taxeringen 2005, det vill säga avseende inkomster , ska i kontrolluppgiften särskilt anges om förmån av fri parkering har utgått. Ändringen innebär att skyldigheten att redovisa förmånen tydliggörs. Någon ändring av de materiella reglerna för beskattningen av förmånen har inte skett. Regeringens initiativ till mer ändamålsenliga regler har medfört att förutsättningarna för att den aktuella förmånen faktiskt redovisas och behandlas på ett enhetligt sätt i hela landet har ökat. Regeringen kommer att följa upp åtgärderna men har inte för avsikt att nu ta några ytterligare initiativ.
frs · GS12584 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:584 om hälsa och integrativ medicin har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att stödja forskningen inom området förebyggande hälsovård och integrativ medicin. Såsom påtalas av finns det ett nationellt forskningscentrum rörande alternativ- eller komplementärmedicin i och ett i . Ett sådant centrum saknas i . saknas också planer på att med medel från regeringen inrätta forskningscentrum motsvarande dem som finns i våra grannländer. Jag kan här berätta att regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att utarbeta ett förslag om upprättande av ett nationellt register över personer som utövar alternativ- eller komplementärmedicin. (dir. 2004:52). I uppdraget ingick bland annat att beakta registrets nytta för framtida bruk, till exempel för patientsäkerhet och forskning på området. överlämnade utredningen betänkandet Ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin (SOU 2004:123). I betänkandet föreslås att en särskild lag instiftas om ett nationellt register över personer som utövar alternativ- eller komplementärmedicin enligt den avgränsning som gäller i 4 kap. 1 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Ändamålet med registret är att öka säkerheten för dem som söker eller använder sig av tjänster inom alternativ- eller komplementärmedicin genom att, som ett villkor för att finnas i registret, ställa krav på utbildning och yrkeserfarenhet hos utövarna. Utredningen kommer att remitteras.
frs · GS12585 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:585 om klimatinformation 2005 har frågat om jag avser att säkerställa att får resurser och i uppdrag att upprätthålla sin kompetens inom området klimatinformation . Som riktigt påpekar är det regeringens uppfattning att bör vidmakthålla klimatinformationskompetensen inför kommande klimatsatsningar. Det ligger också i uppdrag att informera väsentliga aktörer om vad de kan göra för att miljökvalitetsmålen ska nås. Detta inbegriper även klimatmålet. Information är även en viktig del i klimatinvesteringsprogrammen. Här krävs att ett klimatinvesteringsprogram ska innehålla folkbildnings- och informationsinsatser om programmets åtgärder. avser regeringen att lägga fram en klimatproposition där det svenska klimatarbetet och det nationella målet kommer att följas upp. I detta sammanhang är även en uppföljning av gjorda informationssatsningar en viktig komponent som kommer att ligga till grund för kommande beslut.
frs · GS12586 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:586 om EU:s hamndirektiv har frågat hur jag avser att agera med anledning av kommissionens nya förslag till hamndirektiv. Inledningsvis vill jag säga att jag delar uppfattning att hamnarna kommer att spela en fortsatt viktig roll i det framtida transportsystemet. I den kommande transportpropositionen, som jag avser att presentera , kommer bland annat hamnarnas roll i transportsystemet att behandlas. Det är helt riktigt som skriver i sin fråga att avslog ett direktivförslag om tillträde till marknaden för hamntjänster, det så kallade hamndirektivet . lade kommissionen fram ett förslag till ett nytt hamndirektiv som till stora delar bygger på det gamla förslaget. Detta nya direktivförslag presenterades av kommissionen vid transportrådsmötet . Vid detta möte framförde , tillsammans med flera andra medlemsländer, stark kritik mot förslaget för att det bland annat har lagts fram alldeles för tätt inpå det gamla direktivet utan att någon konsekvensanalys presenterats. Det är olyckligt och riskerar att skapa spänningar mellan de olika parter som verkar inom en hamn. har också invändningar mot hur egenhanteringen definieras. Direktivförslaget kommer troligen att börja behandlas och kommer vid dessa förhandlingar bland annat arbeta för att begreppet egenhantering får en sådan utformning att det förutom de i hamnen anställda stuveriarbetarna endast är fartygets egen besättning som ska kunna ombesörja lastning och lossning av fartyget och att detta då ska ske med fartygets egen utrustning. Denna definition av begreppet egenhantering skulle göra det möjligt för en hamn att även i fortsättningen både bedriva en kostnadseffektiv hamnförvaltning och ha goda förutsättningar för en långsiktig ekonomisk planering.
frs · GS12587 · 2004-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:587 om biståndet till har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för de kidnappade barnen att få komma hem igen. Det råder inga tvivel om att barnen, enligt svensk lag, kvarhålls olovligen i . I enlighet med palestinsk lag har fadern emellertid inte begått något brott. Barnen är registrerade hos den palestinska myndigheten och har palestinska ID-handlingar. Det finns därmed inte någon möjlighet att enligt palestinska regler återföra barnen till mot faderns vilja. Det krävs sålunda att man kan komma överens med barnens far. Vidare utgör de palestinska områdena inte en självständig stat varför möjlighet saknas att ansluta sig till internationella konventioner för att förebygga och motverka internationella bortföranden av barn. Dessa förhållanden försvårar departementets arbete att snabbt komma fram till en lösning av frågan. Från första början har och generalkonsulatet i intensivt arbetat för att barnen ska återföras till . Genomgående har de svenska kraven på ett återförande av barnen till mötts av stor förståelse från palestinsk sida men man har förklarat att faderns illegala handling inte kan besvaras med en annan olovlig handling, det vill säga barnen kan inte återföras till utan faderns medgivande. I syfte att nå en samförståndslösning har generalkonsulatet dagliga kontakter med de berörda och när säkerhetsläget tillåter, besöker man respektive för samtal med fadern och hans familj, företrädare för den palestinska myndigheten, den anlitade Gazaadvokaten och ett stort antal andra nyckelpersoner. Generalkonsulatet ombesörjer att den dotter som lider av diabetes fortsatt får medicin och ser till att hon erhåller läkarvård vid behov. Det är inte aktuellt att dra tillbaka biståndet till palestinierna, det finns ingen anledning att tro att det skulle leda till att de fem barnen får resa hem. De palestinska myndigheterna gör sitt bästa för att frågan ska lösas. Det är inte heller rimligt att hota med att straffa den palestinska befolkningen för något de saknar inflytande över. Den humanitära krisen inom de palestinska områdena är mycket allvarlig. Fokus för vårt bistånd är bland annat barns välfärd, humanitärt bistånd och dialoginsatser. Jag vill försäkra om att vi fortsätter att med kraft verka för att barnen ska få återvända till .
frs · GS12588 · 2004-12-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:506 om placering av bistånd, 511 om ny myndighet till , 524 om nytt av bistånd och 588 om nytt av bistånd , och har i sina frågor pekat på de fördelar som en lokalisering till av den planerade myndigheten för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete skulle ge och frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för en sådan placering. Per har frågat mig vilka kriterier som kommer att vara avgörande för beslutet om lokalisering. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen föreslog i propositionen Gemensamt ansvar @ politik för global utveckling (prop. 2002/03:122) att en självständig funktion för utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet skulle inrättas. antog förslaget (bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Utifrån propositionens förslag lät utreda former för utvärderingsfunktionen. I utredningen ansågs tre lokaliseringsorter särskilt lämpliga: , och . Regeringen redovisade verksamhetens närmare inriktning i budgetpropositionen (2004/05:1, volym 4). bereder olika frågor inför inrättandet av den nya myndigheten, bland annat direktiv för en organisationskommitté, rekrytering av en utredare tillika blivande myndighetschef och lokaliseringsort. Beträffande lokaliseringsort sker en bedömning utifrån en rad kriterier: närhet till forskningsmiljö inom relevanta ämnesområden och med internationella kontakter eller nätverk, lokal arbetsmarknad, närhet till svenska granskningsobjekt och så vidare.