ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121290 · 2004-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1290 om EU:s dialoger om mänskliga rättigheter har frågat om jag avser att verka för att flera särskilda EU-dialoger med enskilda länder om mänskliga rättigheter kommer till stånd. Dialog om mänskliga rättigheter med andra länder är en alltmer central del av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Separata möten om mänskliga rättigheter utgör en av flera former för sådan dialog. Men mänskliga rättigheter är också en självklar komponent i de allmänna politiska dialoger som EU för med ett stort antal länder. antog EU särskilda riktlinjer för dialog om mänskliga rättigheter med tredjeland. Riktlinjerna lägger bland annat fast olika bedömningsgrunder för sådana samtal, inklusive behovet av att utvärdera om samtalen är en framkomlig väg med ett visst land, kriterier för att mäta framsteg med inriktning på konkreta framsteg, samt regelbunden utvärdering av existerande dialoger. Dialogerna om mänskliga rättigheter med och förs i form av politiska möten som hålls varje halvår. De kompletteras av akademiska seminarier syftande till att skapa kontaktnät mellan akademiker och organisationer i och landet i fråga. För att dessa samtal ska bli effektiva och resultatinriktade måste de förberedas väl och involvera personer med kunskap och expertis på området. Mötena måste också utvärderas regelbundet. De resurser som detta kräver är huvudförklaringen till att EU än så länge endast har två separata dialoger om mänskliga rättigheter. Inom EU kommer dock frågan om nya dialoger upp vid olika tillfällen. Under det svenska ordförandeskapet 2001 tog initiativ till att EU utforskade möjligheten till en sådan med . Initiativet ledde till ett ökat fokus inom EU:s utrikespolitik på den oerhört allvarliga situationen för mänskliga rättigheter i . Utöver dessa mer omfattande dialoger förs alltfler separata samtal om mänskliga rättigheter av EU:s ambassader på plats i olika länder. Ett sådant förs bland annat i , och påbörjas med , samt med @ där driver en bilateral dialog om mänskliga rättigheter. Regeringen fortsätter att verka för etablering av sådana lokala dialoger om mänskliga rättigheter. För att möjliggöra för ambassader att bidra till denna utveckling, samt till att samtalen blir kunniga och fokuserade, fortsätter regeringen att prioritera utbildning i mänskliga rättigheter för svenska diplomater.
frs · GR121292 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1292 om skärpta regler och åtgärder mot miljöbrottslingar har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att se till att har en ledande roll när det gäller genomförandet av rådets rambeslut /80/RIF av om skydd för miljön genom straffrättsliga åtgärder. Enligt är det viktigt att rambeslutet genomförs med den stränga innebörd som rådet avsett och att de nya reglerna tillämpas på alla miljöbrott som begås inom EU, det vill säga oavsett om förövarna är fysiska eller juridiska personer från ett land utanför EU. När beslut togs om att skulle rösta för antagandet av rambeslutet gjorde regeringen bedömningen att rambeslutet inte förutsätter ändring eller upphävande av lag eller att ny lag stiftas. Några ändringar av den svenska miljöbrottslagstiftningen förutses därför inte med anledning av rambeslutet. På grundval av den rapportering som medlemsstaterna gör om genomförandet av rambeslutet och en skriftlig rapport från kommissionen ska rådet före bedöma i vilken utsträckning medlemsstaterna har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att följa rambeslutet. Jag kommer noga att följa den fortsatta hanteringen av denna fråga. Det kan även nämnas att det pågår ett arbete inom EU med framtagande av dels ett rambeslut om förstärkning av det straffrättsliga regelverket för bestraffning av föroreningar orsakade av fartyg, dels ett direktiv om föroreningar orsakade av fartyg och införande av påföljder för överträdelser. Enligt rambeslutet om skydd för miljön genom straffrättsliga åtgärder ska medlemsstaterna vidta åtgärder för att fastställa sin behörighet i fråga om brott som begås helt eller delvis på dess territorium. Rambeslutets bestämmelser blir således tillämpliga på alla brott som begås i EU, oavsett om förövarna är från ett EU-land eller ej. För brott som begåtts här i riket döms efter svensk lag och vid svensk domstol.
frs · GR121293 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1293 om EU och maten har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att stärka EU:s livsmedelspolitik. Jag håller med om att det är viktigt att EU:s livsmedelspolitik ställer krav på öppenhet, spårbarhet, redlighet och renlighet. Detta är något som den arbetat för inom EU och som vi upplever att vi får alltmer gehör för. har det pågått förhandlingar inom ett stort antal delar av livsmedelslagstiftningen. Det är därför inte möjligt att räkna upp samtliga åtgärder vi vidtagit för att stärka EU:s livsmedelspolitik, utan jag begränsar mig till några av de större områden som berörs i frågan. har vi bland annat förhandlat om nya hygienregler för livsmedel. Genom de nya reglerna räknas även primärproduktionen in i livsmedelstillverkningen, vilket är nödvändigt om man ska få säkerhet i hela livsmedelskedjan. Detta är något som regeringen aktivt agerat för. Jag har under förhandlingarna om de nya hygienreglerna bland annat verkat för och lyckats att bibehålla våra salmonellagarantier samt att tillåta mobil slakt för samtliga djurslag. Regeringen har också givit i uppdrag att förbereda införandet av regelverket och se över vilka nationella anpassningar av det nya regelverket som behöver göras för att främja småskalig slakt, mobil slakt och småskalig livsmedelsförädling. Syftet med regelverket är också att föra samman ett stort antal rättsakter och förenkla regelverket. I frågan nämns också vikten av att djur transporteras så litet som möjligt. Att förbättra villkoren för djuren vid transporter är något som den drivit med kraft inom EU . Vi lyckades , tillsammans med andra progressiva länder, stoppa ett dåligt förslag som i praktiken skulle innebära försämrade villkor för djuren. har vi också avslutat förhandlingar om en förordning om kontroll av livsmedel och foder, som ger ett starkare gemensamt regelverk för hur kontroller ska utföras. Regelverket säger bland annat att kontrollerna ska vara riskbaserade, vilket regeringen verkat för. Så sent som har rådet och också kommit överens om utökade hygienbestämmelser för foder. Den har arbetat aktivt för bestämmelserna som är viktiga för såväl produktionen av säkra livsmedel, som för djurens hälsa och för miljön. Jag anser att det är viktigt, bland annat från spårbarhetssynpunkt, att även primärproduktionen av foder omfattas av förslaget, innebärande att hela livsmedelskedjan "från jord till bord" täcks in. Den svenska livsmedelspolitiken har präglats av ett kedjetänkande. Detta tankesätt präglar också de åtgärder vi vidtar för att stärka den europeiska livsmedelspolitiken, vilket också lett till förhandlingsframgångar för .
frs · GR121294 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1294 om konsumentgaranti i EU:s tjänstesektor har frågat mig på vilket sätt jag ämnar påverka till förmån för att en konsumentgaranti införs i EU:s tjänstedirektiv. Jag håller med om att bättre konkurrens på tjänstemarknaden kommer att gynna konsumenterna genom ett större utbud, bättre kvalitet och en press på priserna. I regeringens skrivelse om mål och inriktning för det svenska arbetet med konsumentfrågor i EU som överlämnades till (skr. 2001/02:148) slås det fast att aktivt ska främja konsumenternas intressen och inflytande i ett integrerat och verka för en stark och bred konsumentpolitik inom EU. De nationella konsumentpolitiska målen ska vara vägledande för agerande i EU. Utvecklingen av den gemensamma inre marknaden gynnas av att för marknaden harmoniseras, något som också ger konsumenterna bestämda fördelar. Den verkar i enlighet med det beslut fattade 2002 för ett harmoniserat konsumentskydd som håller en hög skyddsnivå och som görs likformigt så långt det är rimligt som det är tillräckligt dynamiskt för att snabbt kunna möta nya förhållanden på marknaden. Bedömningen av de gemensamma reglernas utformning måste ske utifrån vad som i det aktuella fallet mest gynnar konsumenternas intressen. Förslaget till tjänstedirektiv syftar primärt till att avlägsna hinder för tjänsteleverantörer på den inre marknaden och ska tillämpas parallellt med konsumentskyddslagstiftning på gemenskapsnivå. Som konsumentminister vill jag att den inre marknaden inte bara ska ge fördelar för företag och kapital utan också ge konsumenterna trygghet varhelst inom EU de väljer att handla. Det kräver en stark ställning för konsumenterna. Den vill med utgångspunkten att inget land ska behöva försämra sin konsumentlagstiftning successivt driva fram ett bättre konsumentskydd inom EU.
frs · GR121295 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1295 om EU och forskningen har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att den europeiska forskningspolitiken inte inkräktar på den svenska forskningens frihet. är en stark forskningsnation som avsätter stora resurser, både offentliga och privata till forskning. Men för ett litet land som är en bred kontaktyta mot andra länder av stor betydelse. medlemskap i gör det möjligt för svenska forskare att delta i internationellt breda projekt inom områden som de själva anser viktiga och intressanta. får genom deltagande i EU-finansierade projekt del av värdefull kunskap och kan knyta betydelsefulla kontakter. Det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling håller nu på att tas fram och kommer att diskuteras brett i forskarsamhället. Bland annat har påbörjat en diskussion om innehållet i ramprogrammet med berörda myndigheter och lärosäten. Från svensk sida driver vi bland annat frågan om ett europeiskt forskningsråd. Ambitionen är att ett sådant råd ska finnas med i nästa ramprogram som börjar 2007. EU:s omfattande insatser på forskningsområdet har historiskt sett haft en mycket stark industrikoppling. Runtom i växer dock insikten om att EU inte bara bör stödja tillämpad och näringslivsnära forskning, utan också måste lägga vikt vid forskarstyrd grundforskning. Detta är angeläget för att stärka europeisk forskning och skapa fler starka forskningsmiljöer i , men också därför att grundforskningen har blivit allt viktigare för tillväxten. Denna vilja att använda EU:s resurser på ett bredare sätt är själva bakgrunden till idén att inrätta ett europeiskt forskningsråd med hög vetenskaplig kvalitet som ledstjärna. De första politiska initiativen till den process som pågår togs under det svenska ordförandeskapet . Under ordförandeskap tillsattes en expertgrupp som fick i uppdrag att dra upp riktlinjerna för ett sådant forskningsråd. Expertgruppen har presenterat sin rapport där den kraftfullt förordar inrättande av ett europeiskt forskningsråd. Alltfler länder stöder nu denna tanke. Inrättandet av ett europeiskt forskningsråd har också mycket starkt stöd bland svenska forskare. Med tanke på ställning som ledande forskningsnation, är jag övertygad om att svenska forskare kommer att hävda sig väl i den europeiska konkurrensen om forskningsmedel. Satsningarna på grundforskning ligger inte bara i utan i hela intresse. Därför är det positivt att svängt i denna viktiga fråga och i likhet med regeringen vill inrätta ett forskarstyrt europeiskt forskningsråd. Den nationella forskningspolitiken läggs fast genom riksdagsbehandling av de forskningspolitiska propositionerna. Som väl vet har jag både i utbildningsutskottet och i vid flertalet tillfällen understrukit att den svenska forskningens frihet inte berörs av EU:s ramprogram. Dessa ska ses som ett komplement till de nationella forskningssatsningarna.
frs · GR121297 · 2004-06-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1297 och 1298 om vapenförvaring har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa en situation där föreningar, enskilda och samlare upplever kostnaden som skälig för förvaring av vapen. har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att begränsa möjligheterna för en myndighet att i författning förordna om bestämmelser som innebär avsevärda skärpningar i gällande rätt med betydande negativa konsekvenser för enskilda och ideella föreningar. Frågorna är ställda mot bakgrund av att i nya föreskrifter uppställer hårdare krav för vapenförvaring. Mycket talar för att andelen illegala vapen ökar i samhället. Detta är en utveckling som vi på alla sätt måste stoppa. Vapen kan hamna på den illegala marknaden på olika vägar. Stöld från legala vapeninnehavare är en sådan väg. senaste vapenrapport visar att antalet stulna och förkomna vapen har ökat kraftigt. För att komma åt detta problem krävs åtgärder som minimerar möjligheten att stjäla vapen. Mot den bakgrunden är det helt självklart att vi ska ställa höga krav på förvaring av skjutvapen. Regeringen har bemyndigat att föreskriva om vilka krav på förvaring av vapen som ska gälla för bland annat vapenhandlare och sammanslutningar. Hur sådana föreskrifter i detalj utformas ligger alltså på styrelsen. Rent allmänt välkomnar jag säkra förvaringsbestämmelser och har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder som syftar till en mindre säker förvaring av vapen.
frs · GR121298 · 2004-06-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1297 och 1298 om vapenförvaring har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa en situation där föreningar, enskilda och samlare upplever kostnaden som skälig för förvaring av vapen. har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att begränsa möjligheterna för en myndighet att i författning förordna om bestämmelser som innebär avsevärda skärpningar i gällande rätt med betydande negativa konsekvenser för enskilda och ideella föreningar. Frågorna är ställda mot bakgrund av att i nya föreskrifter uppställer hårdare krav för vapenförvaring. Mycket talar för att andelen illegala vapen ökar i samhället. Detta är en utveckling som vi på alla sätt måste stoppa. Vapen kan hamna på den illegala marknaden på olika vägar. Stöld från legala vapeninnehavare är en sådan väg. senaste vapenrapport visar att antalet stulna och förkomna vapen har ökat kraftigt. För att komma åt detta problem krävs åtgärder som minimerar möjligheten att stjäla vapen. Mot den bakgrunden är det helt självklart att vi ska ställa höga krav på förvaring av skjutvapen. Regeringen har bemyndigat att föreskriva om vilka krav på förvaring av vapen som ska gälla för bland annat vapenhandlare och sammanslutningar. Hur sådana föreskrifter i detalj utformas ligger alltså på styrelsen. Rent allmänt välkomnar jag säkra förvaringsbestämmelser och har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder som syftar till en mindre säker förvaring av vapen.
frs · GR121300 · 2004-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1300 om svensk krigsmaterielimport från har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att stoppa den svenska krigsmaterielimporten från . Jag vill börja med att betona att jag anser att det är angeläget att på alla sätt uppmuntrar utvecklingen av demokrati och mänskliga rättigheter i vår omvärld. har ett relativt omfattande utvecklingssamarbete med och det finns en ambition från regeringens sida att öka och bredda detta samarbete framöver. Vidare fäster stor vikt vid att motverka en isolering av det vitryska folket och att stärka det civila samhället för att främja en demokratisk utveckling i landet. När det gäller den aktuella upphandlingen genomfördes den utifrån strikt affärsmässiga grunder av . Detta innebär att om de kommersiella och tekniska villkoren uppfylls så vinner det anbud som har lägsta pris. I detta fall var det ett företag från som vann ordern i konkurrens med leverantörer från fem andra länder. Vidare har jag fått besked av att det totala värdet av myndighetens affärer med vitryska företag uppgår till ca . finns ingen svensk lagstiftning som reglerar import av krigsmateriel. köper dock inte materiel eller därtill knuten kompetens från ett land som är föremål för internationella sanktioner eller embargon, eller där svensk sanktion är beslutad. är inte föremål för någon sådan sanktion. Utöver detta finns det inte några kriterier, förutom de rent affärsmässiga, som styr import. I direktiven till den pågående utredningen om krigsmaterielexport har utredaren uppmärksammats på att saknar lagstiftning som reglerar import av krigsmateriel. erinras det dock i direktiven om att de begränsningar och särskilda restriktioner som gäller export av krigsmateriel inte är direkt tillämpbara när importerar krigsmateriel för eget behov. Importen sker som en konsekvens av svenska försvars- och säkerhetspolitiska överväganden. Jag kommer att invänta resultaten från utredningen innan jag vidtar några eventuella åtgärder i frågan.
frs · GR121301 · 2004-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1301 om nationell handlingsplan för bekämpning av prostitution och handel med människor har frågat justitieministern om han kommer att aktivt verka för en nationell handlingsplan för det fortsatta arbetet mot prostitution och handel med människor, särskilt kvinnor och barn. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar på frågan. Arbetet med att ta fram ett förslag till en nationell handlingsplan för det fortsatta arbetet med att bekämpa prostitution och handel med människor, särskilt kvinnor och barn har påbörjats. Som statsråd med ansvar för samordningen av regeringens jämställdhetspolitik kommer jag att aktivt följa det arbetet. Handlingsplanen ska presenteras .
frs · GR121302 · 2004-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1302 om kurslitteratur har frågat vad jag kommer att göra för att hitta former för att kvalitetssäkra kurslitteratur i högskolan. Frågan som tar upp är viktig. Det är viktigt att homosexuella, bisexuella och transpersoner inte kränks eller diskrimineras vare sig i högskolan eller någon annanstans. Det är en fråga om mänskliga rättigheter. Regeringen och har uppmärksammat denna fråga genom att anta lagen om likabehandling av studenter i högskolan. Denna lag ger studenter skydd mot diskriminering och trakasserier och ställer krav på att universitet och högskolor, aktivt och preventivt, arbetar för att främja studenternas lika rättigheter. Av högskolelagen framgår att utbildningen ska vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. Ansvaret för valet av kurslitteratur liksom andra frågor om grundutbildningens närmare utformning vilar på fakultetsnämnder eller grundutbildningsnämnden vid varje universitet och högskola. Lärarna har ansvaret för att göra den vetenskapliga och pedagogiska bedömningen av den kurslitteratur som ska användas. Inom högskolesektorn finns flera former för kvalitetssäkring av vilka flera inrättades genom regeringens proposition Studentinflytande och kvalitetssäkring i högskolan (prop. 1999/2000:28). har ett omfattande uppdrag att regelbundet kvalitetsutvärdera alla ämnen och program på högskolan. Det innebär att undersöker om utbildningen bygger på de mål som finns i högskolelagen. gör också tematiska utvärderingar bland annat av lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald. Kursvärderingar är obligatoriska i högskolan. Därigenom ska studenter alltid ges tillfälle att framföra sina erfarenheter och synpunkter. Högskolan ska sammanställa kursvärderingarna och informera om resultaten och eventuella beslut om åtgärder som föranleds av kursvärderingarna. Studenter ska också ingå i alla beslutande och beredande organ i högskolan, vilket ger dem möjlighet att bland annat påverka valet av kurslitteratur. Lärarnas professionalitet tillsammans med kvalitetsgranskning och studenternas möjligheter till inflytande utgör ett rigoröst system för kvalitetssäkring av högskoleutbildningen.
frs · GR121303 · 2004-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1303 om legosoldater i har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att som medlem av EU och FN verkar för att FN:s förbud mot bruket av legosoldater efterlevs. Den konvention mot rekrytering, bruk, finansiering och träning av legosoldater som refererar till har endast ratificerats av 25 länder, däribland endast tre EU-länder. När konventionen förhandlades gjorde bedömningen att texten på flera punkter inte stämde överens med svenska lagar och synsätt. Ett stort antal andra länder, däribland de nordiska, gjorde liknande bedömningar. Varken eller är part i konventionen. bör det betonas att en stat har ansvar för samtliga personer under sitt befäl, och detta oavsett om personerna tillhör reguljära styrkor eller inte. Den internationella rätten, inklusive den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna, måste följas av statens samtliga företrädare.
frs · GR121304 · 2004-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1304 om brottsoffer för människohandel har frågat mig när jag tänker initiera att kommunerna får vägledning om hur de ska hantera den nya lagstiftningen om omhändertagande av brottsoffer för människohandel som träder i kraft . Efter kontakt med har jag fått information om att myndigheten avser att ge information om innebörden av den nya lagstiftningen samt vägledning rörande omhändertagande av offer för människohandel.
frs · GR121305 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1305 om bullriga vattenskotrar har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta i frågan om ett fortsatt förbud mot bullriga vattenskotrar. En olycklig formulering i vattenskoterförordningen (1993:1053) har, i enlighet med dom , fått till följd att förordningen kan tillämpas på sådana vattenskotrar som också kan betecknas som båtar. Då jag fick kännedom om detta tog jag genast initiativ till en förändring av vattenskoterförordningen i syfte att åter göra det möjligt att styra användningen av vattenskotrar till sådana områden där den inte medför olägenheter för allmänheten genom till exempel buller eller medför risk för skador på djur- eller växtliv. Det förslag till ändring av vattenskoterförordningen som därefter togs fram har i samband med notifieringsprocessen föranlett att ifrågasätta den svenska regleringen med hänvisning till principen om fri rörlighet för varor. Några nya bestämmelser har därför inte beslutats . Min uppfattning är alltjämt att användningen av vattenskotrar kan orsaka miljöstörningar och därför ska begränsas till sådana vattenområden där dessa störningar är acceptabla. Reglerna om fri rörlighet för varor i EG-fördraget innebär inte att användningen av vattenskotrar i måste vara helt fri. Miljöskyddet utgör som bekant ett av gemenskapens viktigaste mål och miljömässigt grundade restriktioner är därför tillåtna. pågår ett intensivt arbete i med att revidera vattenskoterförordningen. Målet är att säkerställa de viktiga miljöskyddsaspekter som det råder stor enighet om. Arbetet fortlöper planenligt och det nya regelverket ska beslutas .
frs · GR121306 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1306 om räddningshelikoptrarna på och i har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att räddningshelikoptrarna på ska ges förutsättningar till dygnetruntberedskap. Arbetsfördelningen i är sådan att det är jag som ska svara på frågor som avser behovet av räddningshelikoptrar för sjöräddningsändamål. ansvarar för att det finns en fullgod sjöräddningsförmåga på svenskt territorialvatten och på internationellt vatten som tillhör svensk sjöräddningsregion. Förutom båtar och fartyg från olika myndigheter och organisationer som kan användas för sjöräddningsändamål längs hela finns även tillgång till räddningshelikoptrar på fem platser i . Avtal finns med Försvarsmakten om beredskap med helikoptrar på tre platser i @ , och och avtal finns med Norrlandsflyg om tillgång till räddningshelikoptrar vid två platser @ och . pågår diskussioner med Försvarsmakten om helikopterberedskapen, dessa är ännu inte avslutade. Vid den planering som görs för beredskapen med räddningshelikoptrar är beredskapstiden central. Jag delar åsikt om att det är än vad som var möjligt tidigare viktigt att vi skapar tillfredsställande förutsättningar för . arbetar, inom ramen för sitt sjöräddningsansvar, kontinuerligt med att finna kostnadseffektiva sjöräddningsalternativ med hög kvalitet.