ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121002 · 2004-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1002 om rätten till en bostad har frågat vad jag tänker göra för att stärka socialtjänstlagen så att den omfattar rätten till bostad för alla hemlösa. föreslog i sitt slutbetänkande att socialtjänstlagen skulle kompletteras med en bestämmelse om att rätten till bistånd ska omfatta en fast bostad till en person som är att betrakta som hemlös. Med det avsåg kommittén personer som saknar tillgång till egen bostad och vars livsvillkor är sådana att han eller hon inte av egen kraft kan få en bostad på den reguljära bostadsmarknaden. Kommittén var dock inte enig i denna fråga. Mot förslaget reserverade sig representanter för m, kd, fp och c, som ansåg att en lagreglering, snarare än att bidra till en lösning av problemet tvärtom skulle kunna förvärra det. Också uttryckte i ett särskilt yttrande invändningar mot förslaget. I den efterföljande remissbehandlingen avstyrkte en stor mängd remissinstanser förslaget. Ett skäl som åberopades var att rätten till bostad kan prövas inom ramen för befintlig lagstiftning . Definitionen på hemlöshet ansågs därtill vara för vag för ändamålet. Det sades också vara alltför svårt för kommunerna att faktiskt fullgöra föreslagen skyldighet. Det anfördes till och med att det skulle vara omöjligt för många kommuner att leva upp till en sådan regel, och att man därmed skulle kunna riskera att rätten till bostad blev ett slag i luften. Efter att ha tagit del av remissinstansernas synpunkter och noga övervägt frågan är jag inte övertygad om att den svåra och komplexa hemlöshetsproblematiken bäst skulle lösas med en lagreglering på det sätt som kommittén föreslog. Jag är därför inte beredd att föreslå en sådan reglering.
frs · GR12772 · 2004-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:772 om biståndet till den palestinska myndigheten Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de medel som avsatt för det palestinska civila samhället inte används på ett felaktigt sätt av den palestinska myndighetens ledning. Låt mig inleda med att säga att den ser mycket allvarligt på korruption och anklagelser om korruption i samband med svenska biståndsinsatser. Regeringen har beslutat att bemyndiga Sida att ingå samarbetsavtal med PLO för den palestinska myndigheten. Med svenskt utvecklingssamarbete stöder vi palestiniernas sociala och ekonomiska utveckling, inbegripet ett omfattande humanitärt stöd. Låt mig också upprepa vad jag nämnde i svaret på Skånbergs fråga 2003/04:264 om huvudmålsättningen för det svenska stödet till palestinierna, nämligen att på olika sätt främja fredsprocessen mellan israeler och palestinier. Det är regeringens uppfattning att fredsprocessen främjas av uppbyggandet av en fungerande palestinsk demokratisk rättsstat och ett levande och aktivt civilt samhälle. Den palestinska myndigheten måste fungera för att förhandlingarna ska kunna fortsätta. Det humanitära biståndet till palestinierna uppgick till ca och det långsiktiga utvecklingsbiståndet till . ger även betydande bidrag till det FN-organ som har till uppgift att stödja de palestinska flyktingarna (UNRWA) @ . Det utgår inte något bilateralt svenskt direkt budgetstöd till den palestinska myndigheten. På palestinsk sida har budgetproceduren under den nuvarande finansministern förbättrats och kontrollen byggts ut. Vad gäller det svenska biståndet ingår Sida för varje projekt ett särskilt avtal. Dessa avtal innehåller noggranna regler för såväl den innehållsliga som den finansiella redovisningen av projektet som för hur revisionen ska utföras. Revisionen görs av stora internationella och auktoriserade revisionsbyråer. Jag vill avsluta med att säga att jag har fullt förtroende för Sidas hantering av det svenska biståndet. Sidas krav för redovisning och hantering av bistånd följs upp kontinuerligt.
frs · GR12773 · 2004-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:773 om HBT-personers situation i , och har hänvisat till HBT-personers utsatta läge i , och och frågat om jag under min resa till tagit upp situationen vad avser HBT-personer i samtal med respektive lands regeringsföreträdare. Respekten för mänskliga rättigheter är central i utrikes- och utvecklingspolitik. tillhör ett av de mest drivande länderna i fråga om HBT-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna utan diskriminering. I regeringens proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling står det tydligt att utvecklingssamarbetet ska präglas av ett rättighetsperspektiv som omfattar demokrati och principen om alla människors lika värde samt av fattiga människors perspektiv. betänkande som behandlar propositionen slår fast att målet om en rättvis och hållbar global utveckling självklart ska gälla för alla oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. har och har haft ett omfattande bistånd på MR-området till institutioner och organisationer i de nämnda länderna som verkar för en ökad respekt för dessa rättigheter. Ett exempel är det omfattande och mångåriga biståndet till i de tre länderna. Respekt för de mänskliga rättigheterna är en hörnsten i vår bilaterala dialog med dessa länder. Vid mina samtal i , och tog jag upp respekten för mänskliga rättigheter i det bredare perspektivet, det vill säga inbegripet situationen för HBT-personer. Som de aktuella MR-rapporterna från de tre länderna återger är HBT-personers situation i dessa länder utsatt. Betydande diskriminering och fall av våld förekommer. HBT-personers rättigheter är fortfarande i viss utsträckning ett tabubelagt ämne. När det gäller och har oviljan att ge HBT-personers egna organisationer juridisk status begränsat dessa organisationers handlingsutrymme, medan situationen i är bättre i detta avseende. lovade den honduranske viceministern i presidentämbetet att driva frågan om juridisk status för HBT-organisationer gentemot inrikesministeriet, som ansvarar för legalisering av organisationer. har dock inga konkreta resultat uppvisats. I uppger att man snart räknar med att erhålla juridisk status. I har aidsorganisationerna blivit en genväg in i den nationella debatten. Foro Nacional de Sida (Nationellt aidsforum), som utgörs av regeringsrepresentanter, och det civila samhället har blivit ett forum där HBT-personer kunnat göra sin röst hörd. Den honduranska koordinationen för gay och lesbiska personer (COGALESH) aspirerar på medlemskap i styrelsen för Foro Nacional de Sida, en organisation som får del av det svenska stödet. stöder också, genom Sida, flera andra MR-organisationer som har verksamhet i , till exempel det svenska och Inter-Americano de Derechos Humanos. Dessa organisationer arbetar för allas lika behandling och icke-diskrimering, genom att betona allas lika värde oavsett till exempel kön eller sexuell läggning. Frågan om mänskliga rättigheter är central i vårt samarbete med de centralamerikanska länderna och regeringen, och ambassaderna i regionen kommer fortsatt att följa utvecklingen vad avser situationen för HBT-personer i .
frs · GR12780 · 2004-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:780 om bevarande av spannmålsmagasin har frågat om ansvarig minister avser att verka för att Eslövs spannmålslagerhus bevaras. Att bevara och bruka kulturarvet är ett nationellt mål för kulturpolitiken. Ansvaret för detta delas av alla. Det statliga ansvaret för kulturhistoriskt värdefulla byggnader kommer till uttryck i bland annat lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Det är länsstyrelserna som har det statliga ansvaret för kulturmiljön på regional nivå, det vill säga i detta fall i län. Jag kan som statsråd inte ingripa i enskilda ärenden och påverka hur utför sina uppgifter. Det ärende angående Lagerhuset som bereds inom var aktuellt i en fråga från som jag besvarade (). Som jag svarade då kan jag givetvis inte föregripa den beredning som pågår och som ska utmynna i ett beslut av regeringen.
frs · GR12784 · 2004-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:784 om flygtrafiken i inland har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera att Rikstrafiken kan erbjuda oförändrad turtäthet till inland. Jag vill först betona att jag delar åsikt om betydelsen av goda transportmöjligheter för en positiv regional utveckling. I inland, där avstånden är långa, är givetvis flyget ett centralt transportslag. Rikstrafiken har av regeringen fått i uppdrag att upphandla flygtrafiken mellan och de regionala flygplatserna i , , , , och . Förutsättningarna för trafiken har fastställts av regeringen genom beslut om allmän trafikplikt. Däri anges bland annat minimikrav i fråga om turtäthet och antal platser. Rikstrafiken har att upphandla trafik inom ramen för tillgängliga medel. Den av myndigheten upphandlade flygtrafiken kostade ca . Kostnadsökningen har varit möjlig att hantera genom besparingar i samband med annan trafikupphandling. Rikstrafikens budgetprognoser visar emellertid att kostnaderna för den upphandlade trafiken inte längre ryms inom anslagsramen . Utvecklingen för svensk inrikes flygtrafik har varit dramatisk . Trafiken på har minskat i följd och flygbolagen har kraftigt dragit ned sin produktion. Den negativa utvecklingen märks också i den av Rikstrafiken upphandlade flygtrafiken. Kostnaderna har snabbt ökat och antalet passagerare har totalt sett minskat. Rikstrafikens egen statistik visar att antalet passagerare minskat under perioden 2000@2003. Trots det har utbudet av upphandlad flygtrafik kvarstått oförändrat. När efterfrågan viker har Rikstrafiken skäl att förändra och minska utbudet. En sådan anpassning har också stöd i allmänna förvaltningsrättsliga principer, bland annat genom kravet på god hushållning med statens medel. Avslutningsvis vill jag poängtera att trots tänkta reduceringar kommer det trafikutbud som finns kvar att rimligt motsvara behovet av flygtrafik på inland.
frs · GR12786 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:786 om minskad risk att dömas för miljöbrott har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra åklagarväsendets möjligheter att lagföra miljöbrott. Frågan är ställd mot bakgrund av att av alla anmälda miljöbrott ledde till lagföring . Som jag angett i ett frågesvar är det, när det gäller andelen lagföringar i förhållande till anmälda brott, viktigt att hålla i minnet att den utvidgade och obligatoriska anmälningsplikten i miljölagstiftningen har medfört att antalet anmälda brott mot miljön har ökat kraftigt . Antalet lagföringar har också ökat. Ett skäl till att lagföringsandelen minskade är den åtalsprövningsregel som infördes . Den innebär att när miljösanktionsavgift kan tas ut och gärningen inte kan antas föranleda annan påföljd än böter, får åtal väckas endast om det är påkallat från allmän synpunkt. Regeln innebär att många förseelser av mindre allvarligt slag inte kommer att leda till åtal. Detta skapar möjligheter för åklagarna att ägna mer kraft åt den allvarligare miljöbrottsligheten. Jag vill vidare nämna att bland annat har till uppgift att under sin pågående översyn överväga utformningen av bestämmelserna om miljöbrott och behovet av åtgärder för ett effektivt och rättvist sanktionssystem. De förslag som kommittén väntas lämna kan leda till förenklingar i regelverket genom att mindre allvarliga förseelser avkriminaliseras. Detta kan innebära att färre ärenden överlämnas till åklagare så att dessa får ännu större möjligheter att ägna sig åt bekämpningen av de allvarligare miljöbrotten. inrättade Riksåklagaren i samverkan med på regeringens uppdrag en ny organisation för bekämpning av brotten mot miljön. Den innebär bland annat att åklagare och poliser med specialistkompetens ska handlägga miljöbrottsärendena. Hos Riksåklagaren finns vidare en central enhet som svarar för samordningen av miljöbrottsbekämpningen. Enheten biträder dessutom andra åklagarmyndigheter vid handläggningen av komplicerade ärenden. Avslutningsvis vill jag framhålla att åklagarväsendet och polisorganisationen har tillförts resurser för att förbättra bekämpningen av brott mot miljön.
frs · GR12790 · 2004-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:790 om ny godsbangård i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en ny godsbangård ska byggas i innan tas i bruk 2008. förslag till banhållningsplan för 2004@2015 innehåller en investering på till inklusive ombyggnad av personbangård. Dessutom innehåller regeringens fastställelse av banhållningsplan ytterligare under åren 2007@2009 till godsbangården i . Därmed finns det goda möjligheter att uppnå en bra lösning för alla parter.
frs · GR12791 · 2004-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:791 om motorväg mellan och genom har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den infrastrukturplan som är presenterad "även tar hänsyn till behoven av en trygg, säker och tillväxtfrämjande motorväg mellan och genom ". Regeringen har fastställt den nationella väghållningsplanen för planperioden 2004@2015. Vägledande för arbetet har varit samhällsekonomisk effektivitet och långsiktig hållbarhet. Centralt i regeringens prövning har också varit målen att förstora arbetsmarknadsregioner genom att öka människors möjlighet till arbetspendling och näringslivets möjligheter till smidiga transporter. vägnät ska också uppfylla högt uppsatta krav för ökad trafiksäkerhet. På E20 i tidigareläggs byggstarten av etappen Tollered@Alingsås. Dessutom kommer etappen genom att genomföras . Delen Lundsbrunn@Holmestad ska bli mötesseparerad väg med planerad byggstart 2008@2011. Utöver utpekade investeringsobjekt beräknar bland annat att väg i befintlig sträckning mellan och blir mötesseparerad . Förväntningar på åtgärder kommer alltid att överstiga tillgängliga resurser vilket i sin tur kräver tuffa prioriteringar. Det finns därför anledning till reflektion och eftertanke. Arbetet med att prioritera har krävt lyhördhet, öppenhet och helhetssyn. Uppvaktningar från regioner och län samt övriga remissynpunkter har beaktats i besluten. Jag anser att regeringen har en mycket ambitiös och väl avvägd satsning på vägnätet i hela och för innebär det stora insatser i närtid. Eventuella nya investeringsprojekt eller omprioriteringar av gällande projekt får vänta till nästa revideringstillfälle av planerna.
frs · GR12793 · 2004-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:793 om ansvarsförhållande enligt arbetsmiljölagen inom Försvarsmakten har frågat mig om jag är beredd att låta undersöka förekomsten av brister i gällande säkerhetsföreskrifter, ansvarsförhållanden enligt arbetsmiljölagstiftningen och den praktiska tillämpningen av dem vid försvarsmaktsövningar. Bakgrunden till fråga är Högsta domstolens dom med anledning av en olycka vid dåvarande (KA2) 1999. Vid olyckan omkom en värnpliktig. lämnade åtalet mot ifrågavarande befäl utan bifall. pekar i sin dom på de bestämmelser som gällde inom Försvarsmakten. Domstolen konstaterar att de aktuella säkerhetsbestämmelserna var förhållandevis svårtolkade. Vidare noterar domstolen att de lokala säkerhetsbestämmelserna för den aktuella stridshinderbanan förtydligats och skärpts kort efter olyckan. Jag vill understryka att säkerhetsfrågorna är mycket viktiga i Försvarsmaktens arbete. I och med att vi har en totalförsvarsplikt där unga människor kallas in till tjänstgöring ökar betydelsen av en hög säkerhet i arbetet än mer. Med utgångspunkt i bland annat arbetsmiljölagstiftningen ska Försvarsmakten därför ha säkerhetsbestämmelser för bland annat övningar så att risken för olyckor begränsas så långt möjligt. Lika viktigt är det att befälen och de värnpliktiga ges den utbildning som behövs i dessa bestämmelser och att det tillförsäkras att bestämmelserna följs. Regeringen har markerat säkerhetsfrågornas betydelse genom att i förordningen (2000:555) med instruktion för Försvarsmakten föreskriva att det i Försvarsmaktens högkvarter ska ingå en säkerhetsinspektion som är gemensam för hela Försvarsmakten. En viktig del i Försvarsmaktens säkerhetsarbete är den så kallade avvikelserapporteringen. Denna innebär att alla händelser som avviker från det normala ska rapporteras. Syftet med denna arbetsmetod är att tidigt kunna upptäcka och rätta till oklarheter och felaktigheter. Jag kan tillägga att tillgänglig statistik visar bland annat att antalet olycksfall i tjänsten för värnpliktiga minskar. Detta är glädjande men det får inte innebära att säkerhetsarbetet stannar upp. Det är Försvarsmaktens uppgift, genom säkerhetsinspektionen, att kontinuerligt förbättra säkerheten för såväl anställda som värnpliktiga. Jag utgår därför från att Försvarsmakten noga studerar Högsta domstolens dom och de resonemang som där förs i säkerhetsfrågor samt att Försvarsmakten vidtar de eventuella åtgärder som kan behövas. Avslutningsvis vill jag framhålla att jag noga följer Försvarsmaktens arbete med att höja säkerheten.
frs · GR12794 · 2004-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:794 om scenkonstens pensionspremie har i en fråga ställd till finansministern frågat om han är beredd att skynda på arbetet med att få besked om den slutliga premien för pensionskostnaderna inom scenkonstens område alternativt att det tas ett ökat statligt ansvar för den slutliga kostnaden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den nu gällande försäkringsmodellen för de statliga avtalspensionerna till vilken teater-, dans- och musikområdet är anslutna bygger på beräkning av enligt en modell för preliminära och slutliga . De preliminära premierna beräknas och aviseras året före premieåret och grundas på anställningsuppgifter vid utgången av andra året före premieåret samt de genomsnittliga lönerna (pensionsunderlaget) för femårsperioden . De slutliga premierna beräknas och aviseras året efter premieåret och grundas på anställnings- och löneuppgifter vid utgången av premieåret. De slutliga premierna är den faktiska kostnaden för en arbetsgivares pensioner ett visst år. Denna slutliga premiejustering ska betalas till () respektive återbetalas av SPV året efter premieåret. För att fastställa en slutlig premie och göra en slutavstämning måste både löne- och anställningsuppgifter vara korrekta och slutliga. En sådan justering kan inte ske . Systemet med preliminära och slutliga skapar oklara planeringsförutsättningar för myndigheter och andra arbetsgivare som är anslutna till den statliga försäkringsmodellen. För att komma till rätta med dessa problem tillsatte regeringen en utredning med syfte att se över försäkringsmodellen. Utredningen överlämnade betänkandet Översyn av försäkringsmodellen för de statliga avtalsförsäkringarna, SOU 2003:85. I betänkandet lämnas förslag som syftar till bättre planeringsförutsättningar för myndigheterna genom att åstadkomma stabilare och mer förutsägbara . Betänkandet har varit föremål för remiss och bereds i . När regeringen tagit slutgiltig ställning till förslagen kommer en redovisning att lämnas till . Vad gäller fråga om ökat statligt ansvar för den slutliga kostnaden kan jag bara konstatera att statens stöd till institutionerna bereds i vanlig ordning inom ramen för budgetprocessen.
frs · GR12802 · 2004-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:802 om förebyggande åtgärder för att hindra sekters utbredning har frågat vilka åtgärder statsrådet ämnar vidta för att inte manipulerande sekter ska få utbredning i vårt samhälle. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar på frågan. Jag håller med om att det är upprörande när människor blir manipulerade, oavsett i vilket sammanhang det sker. Religionsfriheten och föreningsfriheten är grundlagsfäst genom bestämmelserna i 2kap. Det innebär att var och en har rätt att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. omfattas givetvis även verksamhet som förekommer i ett religiöst sammanhang av gällande civil- och straffrättslig reglering. Brott som förekommer i samband med religiös eller annan verksamhet ska självfallet beivras inom ramen för gällande rättsordning.
frs · GR12803 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:803 om lagen om förbud mot vissa dopningsmedel har frågat om jag har för avsikt att föreslå en skärpning av lagen mot dopningsmedel så att även prekursorer omfattas av förbud. Prekursorer är ämnen som kan användas vid framställning av, eller lätt omvandlas till, andra ämnen. Dessa andra ämnen kan vara skadliga och klassificerade som till exempel hälsofarliga varor eller dopningsmedel. Prekursorerna i sig kan dock vara harmlösa ämnen med stor legal användning. Narkotikaprekursorer är inte narkotika och det finns heller inte grund för att narkotikaklassificera dem. Däremot finns det ett behov av övervakning för att hindra att de används vid illegal framställning av narkotika. För att en sådan övervakning ska vara effektiv krävs att den ingår i ett internationellt övervakningssystem och att alla länder inom systemet har gemensamma förteckningar över vilka ämnen som omfattas. Något sådant övervakningssystem finns inte för dopningsmedelsprekursorer. I jämförelse med narkotikamissbruk är också problemet med missbruk av dopningsmedel av begränsad omfattning. Det kan dock inte uteslutas att det kan tänkas uppkomma ett behov av ett sådant övervakningssystem. I proposition 1998/99:3, Åtgärder mot dopning, sades (s.55) att lagens om förbud mot vissa dopningsmedel regler bör förbehållas sådana medel där särskild anledning till särreglering föreligger, såsom då det föreligger allvarliga skaderisker eller risk för ett utbrett missbruk. har hänvisat till Handlingsplan mot dopning inom idrotten (Ds 2002:4). I denna departementsskrivelse (s.81) anförs bland annat att det kommer nya prekursorer till anabola androgena steroider och att detta förhindrar från att förbjuda dem som hälsovådliga eftersom en sådan åtgärd saknar vetenskapligt stöd. Att det finns vetenskapligt stöd är av rättssäkerhetsskäl inte mindre viktigt vid ett förbud enligt lagen om förbud mot vissa dopningsmedel än det är vid prövning av en varas hälsovådlighet.
frs · GR12806 · 2004-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:806 om företagsbesök vid svenska representationen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för svenska företag att föra dialog med och i övrigt få en god service från den svenska representationen i . Uppgiften för svenska EU-representationen i är att företräda regeringen i förhandlingar inom ministerrådet och dess arbetsgrupper samt att skapa och upprätthålla nätverk med företrädare för övriga institutioner och medlemsstater. Jag delar uppfattning om vikten av att EU-representationen har nära och frekventa kontakter även med näringslivet. Sedan anslutning till EU har intresset för besök vid representationen varit mycket stort. Representationen har vinnlagt sig om att i största möjliga utsträckning tillgodose den stora efterfrågan. Representationens policy vad gäller företagsbesök präglas, liksom i övrigt, av största möjliga generositet och öppenhet. Det är riktigt att representationen tidigare tog en avgift för vissa arrangemang som krävt större insatser. Representationen har emellertid ändrat sin praxis och avgift för extra kostnader tas numera bara ut när svenska grupper önskar använda representationens lokaler för olika evenemang i . Jag vill avslutningsvis framhålla att representationen har en nära och löpande dialog med näringslivet och dess organisationer och att denna dialog utgör en del av det samspel med näringslivet som behövs för att på ett professionellt sätt ska kunna arbeta med dessa frågor inom EU. Representationen kommer även att upprätthålla goda kontakter med svenskt näringsliv och lämna en god service.