ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11383 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:383 av () till statsrådet om tandhälsan Människans tänder skvallrar om hur det står till rent ekonomiskt för personen i fråga. Tandstatusen på många människor blir tyvärr allt sämre. För unga människor finns fri tandvård. För ålderspensionärer finns högkostnadsskyddet. Dagens tandvårdsförsäkring, som är ett "lapptäcke", innebär att personer står helt och hållet utanför systemet. Unga människor i behov av tandvård väljer ofta det billigaste alternativet då de går till tandläkaren. Ett tydligt exempel är om en person måste rotfylla två tänder. Denna behandling kostar omkring 6500kr. Ett billigare alternativ är att dra ut tänderna. Det kostar ca 1200kr. För många människor, speciellt yngre, innebär det att man tvingas välja det billigare alternativet. Detta betyder ofta att man drar ut tänderna i stället för att laga dem. Vad avser statsrådet att göra för att förbättra för dem som står utanför tandvårdsförsäkringen?
fr · GS11384 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:384 av () till försvarsminister om befälsutbildningen När ÖB presenterade det kommande försvarsbeslutet för befälseleverna vid lovade han att de skulle få jobb efter avslutad utbildning. Så blir nu inte fallet och eleverna känner sig med rätta svikna. I undervisningen i pedagogik har de fått lära sig att motiven för att en soldat ska kämpa bland annat är förtroende för ledningen och organisationen. Det förtroendet har fått sig en rejäl knäck. Det är olyckligt om en eller två årskullar inom officersutbildningen saknar förtroende för ledning och organisation inom försvaret. Alla klutar måste sättas in för att de som drabbas ska kunna kompenseras på något sätt. Det finns bland annat förslag på att de ska få förtur vid intagning till polisutbildningen. På vilket sätt avser försvarsministern att se till att militärhögskoleelevernas utbildning kan leda till vidare utbildning eller ett arbete?
fr · GS11385 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:385 av () till utrikesminister om betecknas ibland som sista diktatur. genomfördes val i . Från oberoende valövervakare uttalades stark kritik mot hur valet förbereddes och genomfördes. ligger geografiskt nära oss i . Landet gränsar till EU. Vi delar en gemensam europeisk framtid. Vilka slutsatser beträffande den svenska utrikespolitiken drar utrikesministern efter val?
fr · GS11386 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:386 av () till statsrådet om försvarsbeslutet och i Staten har genom polisen, , , och länsstyrelserna ansvaret för bland annat flyg- och sjöräddningstjänst och miljöräddningstjänst till sjöss. Hitintills har skött detta via upphandling av försvaret men i och med att regeringens förslag till försvarsbeslutet om att flytta helikoptrarna från upphör denna möjlighet. Det finns därmed en oklarhet om hur ska organiseras. Sjötrafiken i och till hamn är den mest intensiva till och från . Den har en avgörande betydelse för hela landets export och import. Samverkan mellan sjöräddning, polis och militär som finns är en viktig del i sjöräddningsarbetet och måste tas till vara. De nuvarande helikoptrarna har beredskap dygnet runt medan de helikoptrar som ska flytta till bara ska vara i gång när flygvapnet övar. Polisens och sjukvårdens helikoptrar är inga räddningshelikoptrar med ytbärgare och kan inte utföra kvalificerade räddningsinsatser. För att rädda människor i svår terräng, i vattnet eller från fartyg i hårt väder krävs en vinsch med operatör och ytbärgare. Detta har bara de militära helikoptrarna. Det är därför viktigt att den militära verksamheten ersätts av civil verksamhet. Vad avser statsrådet att ta för initiativ för att tydliggöra hur ska organiseras?
fr · GS11387 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:387 av () till statsrådet om investeringar Regeringen gav och i uppdrag att gemensamt utreda förutsättningarna för ett samutnyttjande av fartyg av Vikingklass. Dessa fartyg är byggda för att effektivt kunna operera både i isbrytning och offshore-verksamhet och har därför stor bogseringsförmåga. Utredningen visade att det fanns tekniska möjligheter att anpassa Vikingfartygen i enlighet med kravspecifikation för kombinationsfartyg av typen . Regeringen anser att bör investera i två större kombinationsfartyg om 300 miljoner styck i ett första skede i stället för att satsa på att investera i ombyggnad av Vikingfartyg. Den korta tid för utredning som och hade till sitt förfogande medgav enbart grova kostnadsuppskattningar för olika typer av anpassningsåtgärder av Vikingfartygen. Efter utredningen har arbetat fram ett mer detaljerat upphandlingsunderlag för anpassning av Vikingfartygen till att passa behov. Min fråga till statsrådet är varför det, enligt hennes bedömning, är så brådskande med investeringar i nya fartyg då nya ekonomiska fakta finns tillgängliga för bedömning av ombyggnation av redan befintliga fartyg?
fr · GS11388 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:388 av () till statsrådet om flyget har meddelat att de eventuellt planerar att lämna flygplatserna i , och om inte staten skjuter till pengar. Anledningen, menar man, är att flygplatserna inte är lönsamma, att passagerarna sviker och att resenärerna väljer att åka till andra flygplatser. Detta beslut kan dock komma att omprövas om de aktuella kommuner är beredda att gå in som ägare. Om inte kan det sluta med att flygplatserna läggs ned helt, menar verket. invigdes och är en av modernaste mindre flygplatser. Byggkostnaderna uppgick till 390 miljoner och värmländska skattebetalare stod för 120 av dessa miljoner genom och . AMS och stod för 120 miljoner och de resterande . En väl fungerande infrastruktur är, som vi alla vet, en förutsättning för företagande på en alltmer internationell marknad. Detta gäller även för de värmländska storföretagen, där många har sitt huvudkontor utanför länet eller i landet. finns förbindelserna Karlstad@Köpenhamn och Karlstad@Stockholm. Dessa förbindelser är oerhört viktiga för vårt näringsliv och det är för hela vår region oerhört angeläget att förblir en statlig angelägenhet. Min fråga är därför: Hur avser statsrådet att arbeta för att långsiktigt trygga flygförbindelserna mellan och och mellan och ?
fr · GS11389 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:389 av () till statsrådet om E22 Med anledning av att statsrådet valde att inte besvara den fråga som jag ställde så vill jag härmed förtydliga frågan med förhoppning om ett svar den här gången. Den socialdemokratiska regeringen har tillsammans med och beslutat att göra förändringar i den nationella vägplanen som sträcker sig . Detta för att skapa ett krispaket för bilindustrin i . Jag vill betona att jag inte motsätter mig detta krispaket. För att finansiera krispaketet har ett antal andra vägprojekt strukits och E22 genom har drabbats mycket hårt. Vägplanen för åren innehåller ett stort antal projekt och jag utgår från att regeringen, och gjort en analys av vilka projekt som skulle strykas. Denna analys måste ofrånkomligen innebära att E22 genom anses mindre viktig än de andra vägprojekt som finns i vägplanen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga följande: Vilken analys har statsrådet gjort eller tagit del av som ledde fram till bedömningen att det är rätt att prioritera bort just E22 genom och inte något eller några andra vägprojekt?
fr · GS11390 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:390 av () till utbildnings- och kulturminister om mediepedagogisk utbildning, MEP På () föreligger enligt uppgift ett tjänstemannaförslag att lägga ned den mycket framgångsrika fortbildningsutbildningen för lärare: media, estetik och pedagogik (MEP). förväntas ta beslut om detta . Detta hot kom till ett antal personers kännedom vid dagens nationella konferens för regionala kulturkonsulenter på i . Vid konferensen presenterades den av regeringen tillsatta Aktionsgruppen för barnkultur och tyngdpunkten kom därmed naturligt att hamna på barns och ungas tillgång till kultur. Inledningstalade gjorde statssekreteraren från . Han utlovade ett intensivt samarbete mellan utbildning och kultur framöver. I detta sammanhang ter det sig extra absurt att lägga ned en utbildning som enligt många närvarande filmkonsulenter och representanter för mediepedagogiken i kommuner och regioner är av utomordentligt stor betydelse. DI kritiseras stundom för att göra smala och dyra utbildningar. Sådana behövs också. Men detta är en bred utbildning som i nästa led kommer tusentals skolelever till nytta, just i den anda som statssekreteraren gjorde sig till talesman för. 500 lärare har MEP-utbildats , därtill ytterligare ett tusental som gått kortare kurser. Jag vill därför fråga utbildnings- och kulturminister : Vad är ministern beredd att göra för att tillgodose behovet av mediepedagogisk utbildning av lärare framöver?
fr · GS11391 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:391 av () till justitieminister om översyn av insolvensrätten behandlade ett förslag från regeringen om förändringar i konkurslagstiftningen, främst i förmånsrättslagen. Enligt propositionen skulle förändringsförslagen ses som ett första led i en större omvandling av hela insolvensrätten. Förslaget om förändringar i förmånsrätten har fått stark kritik från främst små och medelstora företagare utanför storstadsområdena. Förändringarna försvårar för dessa företag att få krediter eller i varje fall medför dyrare krediter. Det har gått beslutade om förändringar i förmånsrätten, som skulle vara första steget i en större modernisering av insolvensrätten. Min fråga till justitieministern är därför: Avser justitieministern att tillsätta en utredning som får i uppdrag att göra den översyn av insolvensrätten, som är nödvändig för att vi ska kunna besluta om nästa steg i omvandlingen av insolvensrätten, och när tillsätts den?
fr · GS11392 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:392 av () till justitieminister om etiskt råd inom polisen Regeringen har beslutat om ett etiskt råd inom polisen. Bemanningen i detta råd är nu klar, men många frågor återstår att bli besvarade. I en interpellationsdebatt redogjorde justitieministern för sina tankar kring detta råd. Debatten var föranledd av polisens nya metoder med bland annat chockhandgranater, prickskyttar, elpistoler, närstridsmetoder och nya ammunition. Bland annat skulle rådet kunna "belysa principiella frågor där integritetsaspekten är viktig eller frågor som rör utrustning och arbetsmetoder som har anknytning till i första hand våldsanvändning, men även andra områden som kräver etiska överväganden" (ur snabbprotokollet). Rådet kan ha en uppgift att fylla, men befogenheter och arbetsordning är oklara till exempel hur frågor väcks, vilket mandat rådet har och hur ställningstaganden som rådet kommer att inta ska implementeras inom polisorganisationen. Justitieministern menade i riksdagsdebatten att allmänhetens acceptans för beslut om att exempelvis viss utrustning ska användas stärks om de etiska övervägandena som legat till grund för ett sådant beslut tydligt kan redovisas. Vilka riktlinjer och mandat att arbeta utifrån avser justitieministern att ge detta etiska råd?
fr · GS11393 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:393 av () till justitieminister om översyn av straffmätning I medierna har det diskuterats skäligheten av utdömda fängelsestraff. Flera fall av grov barnmisshandel har särskilt uppmärksammats. Man kan konstatera att domstolarna inte använder sig av de möjligheter som straffskalorna ger när det gäller att anpassa straffen till gärningens svårighetsgrad. Det finns en tendens att strafflängden görs beroende av hur olika brottstyper uppmärksammas i medierna. För rättssäkerheten och det allmänna rättsmedvetandet är det viktigt att straffmätningen allmänt uppfattas som skälig och väl avvägd. Det har funnits en tendens att straffskärpningar har skett inom områden som har haft stor aktualitet för dagen. Det bör därför göras en total översyn av straffskalorna och deras tillämpning. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att en översyn av straffskalorna och deras tillämpning kommer till stånd?
fr · GS11394 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:394 av () till jordbruksminister om blyammunition I skogen kan man förvisso vistas även utan vapen i hand, men i och med en jägarexamen öppnas ändå dörren till en stor gemenskap med omkring 300000 andra jägare i . I fråga om jakt på våtmark är det inte tillåtet att använda blyhagel. Om inget annat skulle inträffa så infaller det dessutom ett totalförbud mot blyhagel vid alla former av övnings-, jaktstigs- och tävlingsskytte . Detta förbud är vi många jägare som ställer oss tveksamma till. Framför allt har hela processen när förbudet kommit till kännetecknats av en brist på någon form av konsekvensbeskrivning. Det finns till exempel ännu inte någon fullgod ersättning till blyhagel vid skogsjakt, och ny forskning visar att användning av blyammunition i skogen inte utgör ett miljöproblem. Utöver detta finns det djuretiska frågor vid ett byte till blyfri ammunition som inte är tillfredsställande belysta. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se till att konsekvenserna av totalförbudet mot blyammunition blir ordentligt utrett?
fr · GS11395 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:395 av () till jordbruksminister om svensk pälsnäring I en tidigare fråga till jordbruksministern undrade jag vad ministern avser att göra för att förhindra att de nya föreskrifterna avseende fortsatt svensk pälsnäring börjar gälla innan och regeringen har fattat beslut. Detta eftersom ett genomförande skulle innebära kraftigt ökade kostnader för pälsnäringen eller till och med dödsstöten för den. I svaret från jordbruksministern påstår hon att kommer att begära regeringens medgivande för de nya föreskrifterna samt att detta innebär att nya föreskrifter inte kommer att utfärdas innan regeringen tagit ställning till bland annat frågan om kostnadskonsekvenserna. Med anledning av de nya föreskrifterna som enligt flera remissinstanser kommer att innebära slutet för svensk pälsnäring ber jag härmed att få upprepa den delen av frågan som inte besvarades av jordbruksministern. Avser jordbruksministern att låta riksdag, den svenska demokratins högsäte, få säga sitt angående de nya föreskrifterna för fortsatt svensk pälsnäring, eftersom ett genomförande skulle innebära kraftigt ökade kostnader eller till och med dödsstöten för näringen?
fr · GS11396 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:396 av () till statsrådet om den fortsatta verksamheten vid i Enligt uppgift avser att fatta beslut om begäran att slippa ansvaret för i . Men det krävs @ om jag förstått rätt @ att regeringen godkänner förslaget. är ett logistiskt center där olika trafikslag samverkar. Utvecklingen har gått starkt framåt. Många nya företag har etablerats. finns samsyn med flera statliga verk om en fortsatt satsning på som ett logistik- och transportcentrum. Det är en central del i det så kallade Norrköpingspaketet. Dessutom är det en grundförutsättning för att den fjärde storstadsregionen ska utvecklas ytterligare. Mot bakgrund av den positiva utvecklingen är det förvånande att inte längre vill ta ansvar för flygplatsen. I mina ögon är detta en ur samhällsekonomisk synpunkt kontraproduktiv åtgärd men det är nu regeringen som har avgörandet i sin hand. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa flygverksamheten på ?
fr · GS11397 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:397 av () till jordbruksminister om krav på betesdrift i mjölkproduktionen God djurhållning är centralt i svensk jordbruks- och konsumentpolitik. Även om det fortfarande finns brister ligger långt framme på det här området. Men jag vill här peka på ett exempel där de goda ambitionerna slår fel. Det gäller några mjölkbönder i . De menar att kravet att korna ska vara ute på bete är otidsenligt. En av dem säger i en tidningsartikel: "Lagen är inte anpassad till dagens förhållanden. Den tid är förbi när korna släpptes ut , mjölkades , och stallades in . Åtminstone för alla som har robotar, och de blir bara fler och fler." Av artikeln framgår att gården har lösdrift med möjlighet för korna att vara ute eller inne och att gården dessutom har satsat på en bra inomhusmiljö. Det förefaller uppenbart att lagen inte är anpassad till de förändringar som har skett. Jag vill fråga jordbruksministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att anpassa kravet på betesdrift till dagens mjölkproduktion.
fr · GS11398 · 2004-11-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:398 av () till statsrådet om mobbning I Brottsförebyggande rådets senaste nationella undersökning (, 2003) svarade av tillfrågade flickor och av tillfrågade pojkar att de blivit mobbade ofta eller . Dessa siffror bekräftas av som uppskattar antalet mobbade elever till ca 100000, vilket motsvarar av eleverna. Detta är en siffra som varit . bedriver ett aktivt arbete i för att lyfta mobbningsfrågan. Bland annat var det i en aktuell debatt i kammaren som krävde en nationell kampanj, en nationell samling, en nollvision när det gäller mobbning. Den nationella kampanjen förverkligades senare av förra skolminstern . I en interpellationsdebatt rörande mobbning sade sig skolminister , , vara villig att sträcka ut en hand till undertecknad när det gäller mobbningsfrågan. Detta skulle möjligen kunna vara ett första steg i den nationella samling mot mobbning som krävt och en välkommen insikt om betydelsen av ett långsiktigt värdeorienterat arbete mot mobbning. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra konkret för att öka möjligheterna till ett brett politiskt samarbete i mobbningsfrågan?
fr · GS11399 · 2004-11-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:399 av () till justitieminister om bestämmelser om upplopp och våldsamt motstånd Vid ett flertal tillfällen har lyft frågan om en modernisering av 16kap. 1 och 2§§, upplopp och våldsamt upplopp. har uttalat sig om behovet av en sådan modernisering och dessutom har justitieministern i en interpellationsdebatt utlovat att en översyn ska göras. När frågan tidigare diskuterats har det handlat om att lagtexten varit föråldrad och att det utnyttjats vid de mest skiftande situationer. utbröt vid en skola i ett snöbollskrig vilket blev så intensivt att lärarna tillkallade polis. När polisen kom till platsen hade eleverna lämnat platsen. Med anledning av detta snöbollskrig har polisen i inlett en förundersökning under rubriken "våldsamt upplopp". Trots justitieutskottets uttalande och den efterföljande interpellationsdebatten har inget arbete inletts för att förändra nämnda lag. Med anledning av händelserna i anser jag att det nu är hög tid att ett arbete med att modernisera lagen inleds. Det kan tilläggas att våldsamt upplopp kan leda till fängelse . Min fråga till justitieminister är: Avser ministern att ta initiativ till en översyn av 16kap. 1 och 2§§ nu?
fr · GS11400 · 2004-11-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:400 av () till samhällsbyggnadsminister om EKU-verktyget har tillförts nya uppgifter. En ny uppgift är att förvalta och vidareutveckla det så kallade EKU-verktyget för hållbar offentlig, och annan professionell, upphandling. är ett aktiebolag som ägs gemensamt av staten, industrin, kommuner och landsting. EKU-verktyget syftar till att underlätta för en inköpare att ställa miljökrav vid upphandling. Inköparen ska på ett enkelt sätt kunna hitta förslag till kravformuleringar som kan ingå i det så kallade förfrågningsunderlaget för den vara eller tjänst som ska upphandlas. EKU-verktyget ska också ge vägledning och stöd till leverantörer och anbudsgivare som lämnar underlag till de efterfrågade uppgifterna. För dessa kan verktyget utgöra en viktig informationskälla angående vilka miljökrav som offentliga upphandlare kan komma att ställa på varor och tjänster och entreprenader, allt enligt den information som finns tillgängligt på och hemsida. Miljöanpassad upphandling kan bli ett av de viktigaste verktygen för att påverka samhällsutvecklingen i en långsiktigt uthållig riktning. Både statsministern och miljöministern har hänvisat till och uttalat sig positivt om EKU i detta sammanhang. Det är därför anmärkningsvärt att både från företagshåll och miljörörelsen få höra stark kritik mot EKU. Enligt kritiken är både kravnivån för låg och informationen inaktuell. Med utgångspunkt i de brister som nämns ovan undrar jag hur ministern avser att förbättra EKU-verktygets funktion.
fr · GS11401 · 2004-11-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:401 av () till samhällsbyggnadsminister om miljöaspekter vid offentlig upphandling I dagens samhälle ökar marknadskravens betydelse. Då många offentliga förvaltningar och företag köper produkter och tjänster är upphandling och inköp en mycket betydelsefull del i ett förutseende och rationellt miljöarbete. Miljöanpassad upphandling kan bli ett av de viktigaste verktygen för att påverka samhällsutvecklingen i en långsiktigt uthållig riktning. Det finns också stor potential för teknikutveckling och tillväxt men den tas inte till vara! Visst ställer statliga verk och myndigheter upp miljökriterier vid upphandling men därefter är uppföljningen alltför dålig, vilket utarmar trovärdigheten. Miljöaspekterna vägs inte in som en seriös konkurrensparameter. Har de konkurrerande företagen någon form av miljöarbete? Oavsett vilket bedöms ofta alla som likvärdiga på den punkten och andra faktorer får avgöra. Detta är förödande för den tillväxtdrivande och jobbskapande teknikutveckling vi skulle behöva och också för seriöst satsande företags tilltro till samhällets tal om miljö och hållbar utveckling. De offentliga beställarna är motorn som kan göra att vi får ny fart i omställningen till ett mer ekologiskt, ekonomiskt och socialt uthålligt samhälle. Denna buying power gör för tillfället framsteg både i och . Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att miljöaspekterna ska vägas in som en seriös konkurrensparameter i offentlig upphandling av varor och tjänster?
fr · GS11402 · 2004-11-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:402 av () till statsrådet om i Nattvandrare i @ riksnätverket med ca 330 föreningar runtom i landet @ bedriver en helt ideell verksamhet. Runtom i finns drygt 7000 vuxna som är ute och nattvandrar . Naturligtvis kostar det att driva ett riksnätverk och utveckla arbetssätten för lokal och regional verksamhet. I vissa fall stöttar kommunerna de lokala nattvandrarna, men på riksnivå finansieras verksamheten genom sponsorer, statligt stöd saknas. Det förebyggande ideella arbete som nattvandrare utför räddar många ungdomar från att hamna i kriminalitet och droger. Enligt uppgift minskar den ungdomsrelaterade brottsligheten där nattvandring bedrivs. Det är utan tvekan så att många ungdomar runtom i vårt land räddas till livet, tack vare nattvandrare. Kommuners och statens kostnader minskar om nattvandringen bedrivs. För att på olika sätt stödja verksamheten på lokal nivå har riksnätverket en viktig uppgift. statsminister överlämnade en check på till motsvarande verksamhet i . Vi vet också att kommer att uppmärksamma och höja statusen på nattvandrarverksamheten i och visst vore det väl satsade pengar även i och ett långsiktigt klokt beslut att trygga för Nattvandrares framtida utveckling genom statligt stöd. Avser statsrådet att medverka till en trygg ekonomisk utveckling för i ?
fr · GS11403 · 2004-11-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:403 av () till utbildnings- och kulturminister om etnisk mångfald i kulturen Mångkulturkonsulenten , , har gjort tre omfattande kartläggningar för att dokumentera vad som görs på statlig, och landstingsnivå för att gynna ett bredare mångkulturellt utbud inom scenkonst- och musikområdet. Han finner då att det saknas en tydlig policy för etnisk och kulturell mångfald. Var femte svensk har utländsk bakgrund men i det offentliga kulturlivet syns de knappast. Varken på teaterscenen, som chefer, producenter eller som progamansvariga. Bristen på representation skapar ett ensidigt utbud och vi får etniskt rensade kulturinstitutioner. Därigenom så tas mycket kunskap och kompetens inte till vara. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka den etniska mångfalden i kulturen?