ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121145 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1145 om kemikalieanvändningen i jordbruket har frågat miljöministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att på effektivaste sätt arbeta för att uppnå målet om en minskad kemikalieanvändning i jordbruket. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det är mitt ansvar att hantera denna fråga. Att minska riskerna med kemikalieanvändningen inom jordbruket är en mycket viktig fråga. Ett viktigt steg för att åstadkomma en sådan minskning av riskerna kan vara att minska användningen av kemiska bekämpningsmedel. Arbetet inom bekämpningsmedelsområdet bedrivs bland annat genom det nationella programmet för att minska hälso- och miljöriskerna vid användning av bekämpningsmedel. Detta arbete berör ett flertal myndigheter och samordnas av . Användningen av bekämpningsmedel inom jordbruket hänger ofta samman med intensiteten i växtodlingen. Därför är det mycket positivt att den reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som är beslutad innebär att jordbruksstöden inom den så kallade första pelaren frikopplas från produktionen och att konsumenternas efterfrågan i större utsträckning än tidigare kan påverka vad som produceras och hur produktionen bedrivs. I samband med reformen förstärks det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet med . Av dessa används för att införa en miljöersättning för vallodling utanför de så kallade LFA-områdena, alltså bland annat i de områden i som berör i sin fråga. Syftet med denna vallersättning är bland annat att bidra till att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö ska kunna uppnås. När det gäller målet för den ekologiska produktionen har fått i uppdrag att föreslå ett nytt mål fram . Målet ska vara mätbart och utformas så att den ekologiska produktionen på ett effektivt sätt bidrar till att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen. Mot bakgrund av detta ska analysera effekterna av det nuvarande målet för den ekologiska produktionen med avseende på uppfyllelse av de nationella miljökvalitetsmålen och bedöma om utformningen av målet är ändamålsenlig. Effektiviteten i miljöersättningen för ekologisk produktion kommer också att vara en av flera viktiga frågor att utreda i samband med det arbete med utvecklingen av nästa LBU-program som just har påbörjats inom . Arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är ständigt pågående. Jag menar att ovan nämnda åtgärder kommer att effektivisera detta arbete ytterligare.
frs · GR121146 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1146 och 1148 om samernas vinterbeten har frågat justitieministern om han ämnar vidta några åtgärder med anledning av den situation som uppstått för samebyarna efter Högsta domstolens beslut att inte bevilja prövningstillstånd i ett mål om rätt till vinterbete för renar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har frågat mig hur jag avser att lösa problemet med samernas rätt till vinterbetesmarker. De närmare villkoren för hur renskötseln får bedrivas finns i rennäringslagen (1971:437). Enligt 3§ får renskötsel bedrivas där det av ålder bedrivs renskötsel vissa tider av året. Vinterbetesområdet är således inte geografiskt bestämt utan är beroende av var det föreligger urminnes hävd till renbete. Om det uppstår tvist om var rätt till vinterbete föreligger prövas frågan av allmän domstol. I det mål om rätt till vinterbete i som och åberopar har tingsrätt och hovrätt funnit att det på de aktuella fastigheterna inte finns någon av avtal oberoende rätt till renbete. har inte lämnat prövningstillstånd. Omfattningen av vinterbetesmarkerna i är en tvistefråga av gammalt datum. Genom den aktuella domstolsprocessen är omfattningen åtminstone delvis klarlagd. Regeringen och i har emellertid vidtagit flera åtgärder för att frågan om vinterbetesmarkernas omfattning ska få en tillfredsställande lösning. arbetar bland annat med att utreda omfattningen av den mark där renskötselrätt föreligger. Kommissionens arbete förväntas vara slutförd under detta år. Förhoppningen är att resultatet av utredningen ska bli att antalet domstolsprocesser minskar och att även motsättningar mellan olika markanvändare ska minska. Regeringen har vidare förordnat att granska och utreda förutsättningarna för att lösa samebyarnas i framtida behov av vinterbete genom fastighetsvisa nyttjanderättsavtal. Regeringen anvisade för parternas kostnader för förhandlingsarbetet. föreslår i en rapport att markägarna och samebyarna fortsätter sitt arbete med att lösa samebyarnas framtida behov av vinterbete genom fastighetsvisa nyttjanderättsavtal samt att staten stöder och möjliggör detta arbete genom att svara för parternas förhandlingskostnader. Förhandlingsarbetet avser privata markägare. När det gäller skogsbolagens mark i finns ett förlikningsavtal mellan parterna som ger samebyarna rätt till vinterbete på den marken. Enligt vad jag erfarit pågår visst förhandlingsarbete mellan markägare och samebyar. Ett osäkerhetsmoment har varit om skulle bevilja prövningstillstånd. När nu den saken är avgjord torde förhandlingsarbetet komma att bedrivas snabbare.
frs · GR121147 · 2004-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1147 om åtgärder mot införsel av droger har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka ökad införsel av och handel med droger när tullen i nu lagts ned. beslöt att omorganisera sin verksamhet. Anledningen är att den kommande utvidgningen av EU påverkar förutsättningarna för verksamheten och att myndigheten behöver säkerställa att den inte överskrider de resursramar som fastställt. Syftet är att finna en lösning där myndigheten utnyttjar resurserna bättre. Detta har bland annat, precis som skriver, fått konsekvenser för vissa tullkontor runtom i landet. bedömning är dock att den brottsbekämpande verksamheten totalt sett inte kommer att påverkas negativt. Polisen kommer således inte att belastas till följd av omorganisation. Jag vet att i prioriterar kampen mot narkotikan mycket högt. Myndigheten har en väl utvecklad samverkan med samhällets övriga aktörer och bedriver ett aktivt arbete för att minska tillgången på narkotika i länet. Strategin är att såväl förhindra nyrekrytering av missbrukare som att aktivt verka mot de etablerade missbrukarna. När det gäller narkotikabekämpning är det viktigt att tull och polis samverkar. Det kommer att finnas goda förutsättningar för detta även inom ramen för nya organisation. På vissa orter kan naturligtvis delar av polisverksamheten behöva anpassas till en förändrad tullorganisation. Detta är emellertid en fråga som måste avgöras av polismyndigheterna lokalt.
frs · GR121148 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1146 och 1148 om samernas vinterbeten har frågat justitieministern om han ämnar vidta några åtgärder med anledning av den situation som uppstått för samebyarna efter Högsta domstolens beslut att inte bevilja prövningstillstånd i ett mål om rätt till vinterbete för renar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har frågat mig hur jag avser att lösa problemet med samernas rätt till vinterbetesmarker. De närmare villkoren för hur renskötseln får bedrivas finns i rennäringslagen (1971:437). Enligt 3§ får renskötsel bedrivas där det av ålder bedrivs renskötsel vissa tider av året. Vinterbetesområdet är således inte geografiskt bestämt utan är beroende av var det föreligger urminnes hävd till renbete. Om det uppstår tvist om var rätt till vinterbete föreligger prövas frågan av allmän domstol. I det mål om rätt till vinterbete i som och åberopar har tingsrätt och hovrätt funnit att det på de aktuella fastigheterna inte finns någon av avtal oberoende rätt till renbete. har inte lämnat prövningstillstånd. Omfattningen av vinterbetesmarkerna i är en tvistefråga av gammalt datum. Genom den aktuella domstolsprocessen är omfattningen åtminstone delvis klarlagd. Regeringen och i har emellertid vidtagit flera åtgärder för att frågan om vinterbetesmarkernas omfattning ska få en tillfredsställande lösning. arbetar bland annat med att utreda omfattningen av den mark där renskötselrätt föreligger. Kommissionens arbete förväntas vara slutförd under detta år. Förhoppningen är att resultatet av utredningen ska bli att antalet domstolsprocesser minskar och att även motsättningar mellan olika markanvändare ska minska. Regeringen har vidare förordnat att granska och utreda förutsättningarna för att lösa samebyarnas i framtida behov av vinterbete genom fastighetsvisa nyttjanderättsavtal. Regeringen anvisade för parternas kostnader för förhandlingsarbetet. föreslår i en rapport att markägarna och samebyarna fortsätter sitt arbete med att lösa samebyarnas framtida behov av vinterbete genom fastighetsvisa nyttjanderättsavtal samt att staten stöder och möjliggör detta arbete genom att svara för parternas förhandlingskostnader. Förhandlingsarbetet avser privata markägare. När det gäller skogsbolagens mark i finns ett förlikningsavtal mellan parterna som ger samebyarna rätt till vinterbete på den marken. Enligt vad jag erfarit pågår visst förhandlingsarbete mellan markägare och samebyar. Ett osäkerhetsmoment har varit om skulle bevilja prövningstillstånd. När nu den saken är avgjord torde förhandlingsarbetet komma att bedrivas snabbare.
frs · GR121149 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1149 om rätten för utländska kvinnor att utföra abort i har frågat om jag avser att verka för att även utländska kvinnor får rätten att utföra abort i och när en sådan rätt i så fall införs. förordnades att vara särskild utredare i Utredningen om utländska kvinnors rätt att få abort i (S2003:10). Utredningen förväntas redovisa sitt uppdrag . Först därefter kan betänkandet beredas i .
frs · GR121150 · 2004-05-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1150 om och WHO har frågat mig hur jag avser att agera för att möjliggöra observatörsstatus för i WHO, med avseende på organisationens möte . Låt mig först säga att jag delar uppfattning om vikten av ett väl fungerande och allomfattande internationellt samarbete i hälsofrågor. Vi är också överens om att sjukdomar av olika slag inte känner några gränser och detta ger , , en mycket viktig roll att spela när det gäller att förhindra smittspridning i världen. Precis som skriver visade inte minst utbrottet av SARS-epidemin på behovet av kraftfulla gemensamma åtgärder för att förhindra smittspridning. Som regeringen tidigare framhållit skulle vi välkomna en utveckling som möjliggjorde observatörsstatus i WHO också för . fortsätter att verka i EU-kretsen för en sådan linje.
frs · GR121151 · 2004-05-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1151 om överensstämmande praxis om Kosovominoriteter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att migrationsmyndigheternas praxis ska vara i överensstämmelse med den praxis som migrationsministern refererar till. Med anledning av fråga vill jag förtydliga min beskrivning av praxis vad gäller tillämpande av internt flyktalternativ i de Kosovoärenden som rör andra folkgrupper än den albanska. Jag bortser då från de tillfälliga begränsningar i beslutsfattandet som och har gjort efter övergreppen på serber och andra Kosovominoriteter . Alla ärenden prövas individuellt. Om myndigheten i det enskilda fallet bedömer att sökanden har skyddsbehov gentemot hemorten i Kosovo, övergår prövningen till om så kallat internt flyktalternativ finns. En sådan prövning är internationellt erkänd och går ut på att pröva om det finns förutsättningar för den skyddsbehövande att få skydd i andra delar av hemlandet och där leva under drägliga förhållanden. I praxis krävs som huvudregel för andra än serber @ utöver att skyddsbehovet kan tillgodoses @ att minoritetspersonen har någon anknytning till det område som utgör internt flyktalternativ. I olika enskilda beslut har och bedömt att internt flyktalternativ utanför Kosovo funnits för asylsökande med skyddsskäl gentemot hemorten i Kosovo. Anknytning till övriga och har då funnits genom någon släkting bosatt där, genom kortare eller längre vistelse där mellan utresan ur Kosovo och resan till eller genom långvarig vistelse i området oavsett den tid som därefter förflutit. En bedömning görs i varje enskilt ärende av om det utifrån alla omständigheter sammantaget är rimligt att begära att sökanden använder sig av det interna flyktalternativet.
frs · GR121153 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1153 om pendling i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa goda, stabila och förutsägbara kommunikationer till rimliga priser för pendlarna i . Bakgrunden till frågan är att han anser att förändringar av priser för tågresor och av trafikutbudet försämrar möjligheterna att arbetspendla till . Jag håller helt med om att arbetspendling kräver ett stabilt trafikutbud till en rimlig kostnad. Utvecklingen av tågtrafiken har på ett mycket positivt sätt bidragit till att människor kunnat välja att bosätta sig en bra bit utanför exempelvis där de har sin arbetsplats. Det är naturligtvis viktigt att de som väljer att bo på annan ort än där de arbetar också kan räkna med att kunna göra sina arbetsresor inom rimliga tidsramar och till en rimlig kostnad. Även de som av andra skäl behöver pendla på lite längre sträckor ska kunna göra det på rimliga villkor. När det gäller SJ:s höjning av priset för periodkorten på de vanligaste pendelsträckorna har jag fått information om att det rör sig om höjningar på . Det motsvarar en höjning med i genomsnitt 10kr per resa och är en justering till de kostnader som SJ har för att driva trafiken. Som jag tidigare framhållit i många sammanhang har regeringen inte möjlighet att påverka SJ:s beslut om biljettpriser. Däremot vet jag att SJ just nu arbetar med att hitta ett mer flexibelt kortsystem som underlättar för resenärerna att hitta ett kort som fyller just det egna behovet i fråga om resfrekvens eller servicenivå. Ett sådant system kommer, enligt de upplysningar jag har fått, att presenteras . Jag vill slutligen nämna att i sitt huvudbetänkande SOU 2003:67 Kollektivtrafik med människan i centrum behandlat frågan om storregionala trafikhuvudmän. Kommittén anser att kollektivtrafikansvariga bör ges laglig rätt att i samarbete med ansvariga i andra län bilda gemensamma trafikhuvudmän på storregional nivå. Syftet med förslaget är att undvika att länsgränserna blir ett hinder för en önskvärd trafikutveckling. Betänkandet har remissbehandlats och jag avser att ta ställning till förslagen inför utarbetandet av en transportpolitisk proposition .
frs · GR121154 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1154 om miljö har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra att miljö försämras till följd av beslutet att starta . uppger att planerade energianläggning vid fått till följd att bolaget planerar en ombyggnad av kraftledningsnäten i och att en naturgasledning kan komma att byggas genom kommunen. uttrycker farhågor för att byggplanerna kommer att medföra ytterligare belastning på kommuns fysiska miljö. Miljödomstolen i bereder en ansökan från om tillstånd enligt till uppförande och drift av en naturgaseldad anläggning för el- och värmeproduktion i anslutning till i . Regeringen ska pröva tillåtligheten av sådana anläggningar som har en tillförd effekt om . Domstolen ska i dessa fall överlämna tillåtlighetsfrågan till regeringen för avgörande. bereder en ansökan om tillstånd enligt ellagen till en kraftledning från som är tänkt att dras genom . En ansökan om tillstånd ska innehålla en miljökonsekvensbeskrivning enligt regler. Vidare ska allmänna hänsynsregler och bestämmelser för hushållning med mark- och vattenområden tillämpas vid prövningen. Tillstånd får inte meddelas i strid med gällande detaljplaner eller områdesbestämmelser. En ansökan om tillstånd remitteras alltid till berörda kommuner. Enligt vad inhämtat har också framfört synpunkter beträffande den aktuella kraftledningen till . beslut kan överklagas av kommunen till regeringen. Härutöver bereder en ansökan om tillstånd enligt naturgaslagen till uppförande av en mät- och reglerstation för naturgas i kommun. Eventuell ledningsdragning efter stationen är inte tillståndspliktig enligt naturgaslagen. Skulle en ledning planeras från stationen genom blir plan- och bygglagens bestämmelser tillämpliga. Regeringen har inget pågående ärende vare sig enligt beträffande verksamheten vid eller enligt ellagen, naturgaslagen eller avseende kraftledningar eller naturgasledningar i . Jag kan inte som minister ingripa i den prövning som pågår vid domstolar eller andra myndigheter. Jag kan inte heller uttala mig i enskilda ärenden som kan komma att prövas av regeringen.
frs · GR121155 · 2004-05-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1155 om införande av friår har frågat mig om jag är beredd att ompröva beslutet att införa friår i hela landet från . Bakgrunden till frågan är en rapport om försöksverksamheten med friår som lämnats av (). I enlighet med överenskommelsen mellan regeringen och samarbetspartierna ska friår införas i hela landet . Regeringen avser att närmare återkomma till detaljer kring utformningen av den fortsatta friårsverksamheten i samband med höstens budgetproposition. Rapporten från IFAU kommer att vara ett av flera underlag i samband med regeringens fortsatta planering av utformningen av friåret.
frs · GR121156 · 2004-05-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1156 om homosexuellas rättigheter på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att påverka de styrande i för att upphäva lagstiftningen mot homosexuella. Regeringen anser att förtryck, diskriminering eller bestraffning på grund av en persons sexuella läggning strider mot de mänskliga rättigheterna. Internationella konventioner om mänskliga rättigheter behandlar inte uttryckligen frågan om sexuell läggning. Men den grundläggande principen om icke-diskriminering, såsom den finns nedlagd i samtliga internationella konventioner om mänskliga rättigheter, gäller naturligtvis för alla människor. Ingen får så-ledes diskrimineras på grund av sin sexuella läggning. Sexuellt umgänge mellan män har varit förbjudet i . Den nu antagna lagen i är mer långtgående, då lagen har utvidgats till att också gälla sexuellt umgänge mellan kvinnor. Mot denna bakgrund är det nya beslutet av parlamentet på särskilt allvarligt och naturligtvis oacceptabelt. Frågan har av också uppmärksammats inom EU. Vi kommer att fortsätta att ta upp frågan om respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive de homosexuellas situation, med företrädare för såväl som med den tanzaniska regeringen. Det är angeläget att skapa förutsättningar för dialog så att framsteg kan göras. En annan viktig uppgift är att sprida information och kunskap om homosexualitet. omgärdas den allmänna synen på homosexualitet i av många fördomar och missuppfattningar. kommer att fortsätta att stödja enskilda organisationer som arbetar med opinionsbildning kring dessa frågor i , inklusive på .
frs · GR121157 · 2004-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1157 om konsumentvänligare sotning har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att konsumenterna ska ha rätt att få meddelande i rimlig tid och få möjlighet att boka passande tider för sotning. Kommunen har ansvaret för sotningen i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Kommunerna har rätt att ta ut avgifter för sotningen, men på vilket sätt det ska ske är inte närmare reglerat i lagen. En kommun avtalar ofta med en näringsidkare om att utföra sotningen i kommunen. De problem som frågeställaren pekar på är i så fall närmast att hänföra till relationen mellan näringsidkaren och den enskilde. Lagen om skydd mot olyckor, som trädde i kraft , medför ökade möjligheter för kommunerna att välja hur man vill organisera verksamheten. Dessutom infördes en vidgad dispensmöjlighet för en fastighetsägare att själv, eller genom annan än den som utför sotning för kommunens räkning, utföra sotning på den egna fastigheten. Jag delar frågeställarens uppfattning att sådana förhållanden som beskrivs är otillfredsställande för fastighetsägarna. Jag har genom mina medarbetare blivit informerad om att också har uppmärksammat problemet och att det är en av de frågor som finns med i de diskussioner som förs mellan och bland annat om förändringar av sotningen till följd av den nya lagstiftningen om skydd mot olyckor. Jag kommer att följa denna fråga.
frs · GR121158 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1158 om särskild förhandlare om fler lärlingsplatser har frågat mig om jag avser att tillsätta en särskild förhandlare för lärlingsutbildning och vilka befogenheter denne i så fall kommer att få. Utredningen om samhällets insatser för att stödja ungdomar som varken studerar, arbetar eller söker arbete framhåller i sitt betänkande Unga utanför (SOU 2003:92) att det finns ett behov av att fler ungdomar ges möjlighet att kombinera utbildning och praktik inom ramen för det individuella programmet. Utredaren föreslår att regeringen tillsätter en särskild förhandlare som ska arbeta för att arbetsmarknadens parter träffar avtal även inom icke traditionella lärlingsområden. 2000 behandlar i sitt betänkande Åtta vägar till kunskap (SOU 2002:120) lärlingsutbildningen inom de individuella programmen. Den innebär att eleven förenar anställning med studier i kärnämnen. Kommittén föreslår att lärlingsformen ska finnas kvar även . Av formulering av frågan framstår det som om arbetsmarknadsutskottet i betänkandet 2003/04:AU1 föreslår att en särskild förhandlare ska utses. Så är inte fallet. I utskottets behandling av ett antal motioner som rör lärlingsutbildning avstyrks motionerna i denna del i avvaktan på regeringens beredning av ovan nämnda betänkanden. Betänkandet Unga utanför (SOU 2003:92) har remissbehandlats och beredning pågår. Betänkandet Åtta vägar till kunskap (SOU 2002:120) har utgjort underlag för den av regeringen till överlämnade propositionen Kunskap och kvalitet @ elva steg för utveckling av gymnasieskolan (prop.2003/04:140). I propositionen föreslås att en gymnasial lärlingsutbildning bör utvecklas som ett attraktivt och valbart alternativ inom gymnasieskolan. kommer att få i uppdrag att utreda och lämna förslag till närmare utformning och reglering av denna lärlingsutbildning. Regeringen avser att ta initiativ till samtal med arbetsmarknadens parter för att diskutera förutsättningarna och ansvarsfördelningen för att en framtida gymnasial lärlingsutbildning ska kunna etableras framgångsrikt. Vidare föreslår regeringen att nuvarande lärlingsutbildning inom individuella programmet som förenar en anställning med studier i gymnasieskolan bör finnas kvar. Arbetsmarknadens parter har möjlighet att utveckla former för och att sluta avtal om färdigutbildning och introduktionsutbildning vid inträde på arbetsmarknaden inom de sektorer som saknar sådana avtal. Detta skulle underlätta och effektivisera övergången till arbetslivet. Regeringen avser att bidra till denna process bland annat genom att tillsätta en yrkesutbildningsdelegation. En av delegationens huvuduppgifter blir att arbeta för att intentionerna för samverkan mellan skola och arbetsliv förverkligas i högre grad än .
frs · GR121159 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1159 om vattenkraftsskatt har frågat mig om jag tänker lägga fram förslag om en höjning av skatter som belastar vattenkraft. Bakgrunden till frågan är att i sitt huvudbetänkande Reformerade egendomsskatter, som avlämnades , föreslagit en höjning av fastighetsskatten för vattenkraftverk från nuvarande 0,till 1,. Förslaget är en del av finansieringen av de förslag som kommittén lagt fram om bland annat utvidgad begränsningsregel för fastighetsskatt, lägre värdering av bland annat villafastigheter vid förmögenhetsbeskattningen och slopad sambeskattning mellan makar vid förmögenhetsbeskattningen. Remisstiden går ut . Först därefter är jag beredd att ta ställning till förslagen från kommittén.