ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12951 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:951 om Nationella hjälplinjen har frågat mig vad jag avser att göra för att det tidigare löftet om framtida stöd till Nationella hjälplinjen ska kunna hållas. Regeringen beviljar stöd ur Allmänna arvsfonden till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Stödet ska främja verksamhet av ideell karaktär för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Stöd lämnas framför allt till organisationer som bedriver ideell verksamhet. När det gäller Nationella hjälplinjen har stöd först utgått till () och sedan till den förening som bildats särskilt för Nationella hjälplinjen. Det startas många utvecklande och viktiga verksamheter av ideella organisationer med medel ur Allmänna arvsfonden. Nationella hjälplinjen är en sådan. Stödgivningen bygger på att verksamheten finner finansieringsformer som gör att den kan stå på egna ben och att verksamheten anpassas efter befintliga finansiella ramar. Föreningen hjälplinjen har under projektåren fått besked i denna riktning och föreningen söker enligt uppgift nu också finansiärer. Behovet av stöd, råd och information till flickor och pojkar, kvinnor och män som befinner sig i kris eller bär på en växande oro är mycket stort i vårt samhälle. Ett tecken på detta är inte minst de resurser som redan finns inom området. Utbudet av olika telefonlinjer är till exempel mycket stort och växande. Några linjer förfogar över specialistkunskap. För andra handlar det mer om ett förhållningssätt i ett allmänmänskligt samtal. Det finns ett flertal telefoner för kvinnor som utsatts för mäns våld och det finns linjer för personer som befinner sig i någon form av missbrukssituation såsom dopning, spelmissbruk, alkoholmissbruk, rökning, läkemedel etcetera. Det finns även linjer för barn, unga och föräldrar samt för brottsoffer och personer som drabbats av cancer. Nationella hjälplinjen ingår tillsammans med åtta andra linjer i något som kallas för Den svenska telefonsjälavården @ TES @ som är en intresseövergripande organisation för telefonjourverksamheter. Behovet av stöd, råd, information eller bara någon att prata med är uppenbart omfattande. Landsting och kommuner har ett särskilt ansvar i dessa sammanhang eftersom de har ansvar för vård och omsorg. Samtalen kan verka förebyggande och leda till lättnader i vården och omsorgen. Det finns också som regel i storstäderna ett antal kommunala sociala jourverksamheter som kan kontaktas dygnet runt och nås via 112-numret. Organisationer och andra frivilliga krafter gör dock stora ideella och viktiga insatser på detta område. Nationella hjälplinjen har hos regeringen ansökt om statliga medel för fortsatt drift. Ansökan bereds enligt gängse rutiner inom . Regeringen undersöker vilka möjligheter som finns att ge någon form av tillfälligt stöd till Nationella hjälplinjen så att den kan hitta sin form och leva vidare. Några löften går dock inte att ställa ut .
frs · GR12952 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:952 om missbruk av Subutex har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att åstadkomma en mer strikt reglering av läkares möjlighet att förskriva läkemedel som kan medföra "läckage" till narkotikamarknaden. Bakgrunden är bland annat uppgifter om att Subutex blir allt vanligare som missbruksdrog, samt att förskrivning av Subutex, till skillnad från Metadon, inte är reglerad. Ansvaret för att reglera förskrivning av läkemedel vilar dock inte på regeringen, utan på , och i detta fall, . De båda myndigheterna samarbetar därför för att ta fram föreskrifter och allmänna råd som ska gälla all substitutionsbehandling, det vill säga också för nya preparat som kan komma på marknaden. Av vad jag har erfarit kommer de nya föreskrifterna bland annat innehålla kriterier för när så kallad läkemedelsbaserad behandling kan komma ifråga, vilka läkare som får förskriva läkemedlet samt när behandlingen ska avbrytas. Föreskrifterna beräknas, efter sedvanlig beredningsgång i och kunna träda i kraft .
frs · GR12953 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:953 om behovet av hörselimplantat har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra att svenska barn i behov av hörselimplantat på båda öronen får denna möjlighet. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vårt sjukvårdssystem är uppbyggt enligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen, som utifrån de grundläggande bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), ansvarar för att medborgarna erbjuds en god hälso- och sjukvård. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. ska vården vila på att den utförs i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. I landstingens planeringsansvar för hälso- och sjukvården ligger också att disponera sina resurser efter medborgarnas behov av vård. Lagstiftningen på detta område är enligt min mening tydlig. Jag förutsätter därför att landstingen följer hälso- och sjukvårdslagen och tillgodoser invånarnas behov av vård på lika villkor. Samma bedömning måste gälla alla, oavsett i vilken del av landet man bor. Genom mina kontakter med har jag erfarit att styrelsen noga följer den pågående diskussionen inom om hörselimplantat för barn. Det är viktigt att det finns en medicinsk samsyn i denna fråga. Mot här angiven bakgrund är jag nu inte beredd att föreslå några ytterligare åtgärder i denna fråga.
frs · GR12954 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:954 om vistelsebegreppet har frågat mig om jag i samband med föreslagna undantagsregler med anledning av även kommer att göra en översyn av vistelsebegreppet med avseende på sociala kostnader för personer som vistas i en annan kommun än hemkommunen. I regeringens skrivelse (Skr. 2003/04:119) om särskilda regler för arbetstagare från nya medlemsstater enligt anslutningsfördraget, aviseras att en översyn ska göras av möjligheten till begränsning av rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen. Uppdraget kommer inte att handla om att se över vistelsebegreppet i sig, utan om att se över möjligheterna till begränsning av rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen för arbetssökande unionsmedborgare som inte arbetat i och som inte omfattas av den EG-rättsliga principen om likabehandling. Vidare kommer att ingå i uppdraget att se över möjligheten att ha ett kvalificeringssystem för att vara berättigad till bistånd enligt socialtjänstlagen och insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) med beaktande av internationella konventioner som är bunden av, likabehandlingsprincipen och gällande lagstiftning mot diskriminering. Likabehandlingsprincipen innebär att en EU-medborgare och dennes familjemedlemmar ska behandlas på samma sätt som värdlandets egna medborgare när det gäller rätten till sociala förmåner. Det finns ingen anledning att föregripa den kommande utredningen, men i det fall utredningen bedömer det vara möjligt att införa ett kvalificeringssystem och översynen resulterar i förändringar som rör vistelsebegrepp, kommer dessa förändringar att gälla för såväl medborgare från andra EU-länder som personer som redan bor i .
frs · GR12955 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:955 om åldersdiskriminering på Systembolaget har frågat socialminister om vilka åtgärder han avser att vidta för att inte åldersdiskriminering av unga vuxna ska fortsätta på Systembolaget. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Ålderskontrollen är en av Systembolagets viktigaste uppgifter. Enligt alkohollagens bestämmelser får spritdrycker, vin och starköl inte säljas eller lämnas ut till den som inte har fyllt . Alkoholdrycker får heller inte säljas eller lämnas ut om det finns särskild anledning anta att varan är avsedd att olovligen tillhandahållas någon. För att rätt kunna bedöma en persons ålder så har Systembolaget antagit en policy där personalen ska begära legitimation av alla som ser ut att vara under . Den marginalen behöver personal eftersom det är svårt att rätt bedöma en ung människas ålder. Den situation som beskriver, där någon person i sällskapet som ska handla inte kan legitimera sig, är besvärlig att hantera för personal. Om två ungdomar kommer in i en butik och det av personalen uppfattas som att båda deltar i köpet är det självklart att personalen begär att båda ska visa legitimation. Det finns en särskild anledning anta att varan är avsedd för båda. Det är naturligtvis en svår bedömning för personal att snabbt avgöra hur det ligger till i varje enskilt fall. Det är dock viktigt att alkohollagens bestämmelser efterlevs. Någon särskild åtgärd avser jag därför inte att vidta.
frs · GR12956 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:956 om anslag till Rikstrafiken har frågat mig om jag kommer att verka för ökade anslag till Rikstrafiken, som då skulle stå för de hyreskostnader som Jernhusen från kommer att fakturera trafikhuvudmännen. har stått för nästan hela kostnaden för stationerna. kommer dock endast att betala för sin egen användning av stationerna, vilket motsvarar huvuddelen av kostnaden. Enligt företrädare för stationskommittén innebär det att trafikhuvudmän, operatörer och andra användare uppskattningsvis kommer att belastas med hyreskostnader på sammantaget . Just nu pågår en förhandling mellan de inblandade parterna. Denna förhandling ska jag givetvis inte blanda mig i. Jag vill dock poängtera att regeringen ålagt Jernhusen att inte ta ut högre hyra än vad som motsvarar dess självkostnader för de trafikala delarna av stationerna. Avslutningsvis vill jag påminna om att behandlar olika frågeställningar om järnvägsstationerna i sitt slutbetänkande. Betänkandet är nu ute på remiss och utgör ett utmärkt tillfälle för aktörerna att ge sina synpunkter på frågor som har koppling till utnyttjandet av stationerna.
frs · GR12957 · 2004-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:957 om nedläggningen av i och 959 om livsmedelsproduktionen i har frågat statsrådet och näringsminister vilka åtgärder de bedömer som viktiga, respektive vad man avser att göra, för att utveckla svensk livsmedelsproduktion och livsmedelsförädling. Som arbetet är fördelat i regeringen faller det på min lott att svara på dessa frågor. Inom fjäderfäsektorn kan vi just nu konstatera att en del företag har vissa lönsamhetsproblem. Ansvaret för lönsamheten och de marknadsbedömningar som görs ligger främst hos näringen själv. Regeringen arbetar dock ständigt för att underlätta för företagen. I regeringsförklaringen betonas vikten av att arbeta för en bättre tillväxt i landet. Regeringen tar detta arbete på största allvar och fortsätter med verkställandet av de åtgärder som beskrivs i regeringsförklaringen för att öka tillväxten och förbättra villkoren för företagen. har alldeles rätt när hon konstaterar att livsmedelsproduktionen är en viktig arbetsgivare och tillväxtfaktor såväl i som i hela . Den svenska exporten av livsmedel har sedan medlemskapet i EU utvecklats på ett mycket positivt sätt. En fyrdubbling av livsmedelsexporten har skett , vilket har gjort att livsmedelsexporten vuxit förbi många mer traditionella exportsektorer och är större än exporten av pappersmassa och lastbilar tillsammans. Aktuella siffror från visar att exporten fortsatt att öka, om än i något långsammare takt . I takt med att livsmedelsexporten växer sig allt större ökar dess betydelse för och den svenska ekonomin. Regeringen stöder livsmedelsindustrins exportsatsningar ekonomiskt genom Food From . För att ytterligare stimulera utvecklingen och exportsatsningarna inom denna sektor har regeringen bland annat bjudit in livsmedelsindustrin och andra berörda till årliga överläggningar. Regeringen gav även och i uppdrag att utvärdera utvecklingen inom och utarbeta underlag om livsmedelssektorn. Syftet med uppdraget är att ge regeringen stöd i det fortsatta arbetet med att stimulera utveckling och exportsatsningar inom livsmedelsindustrin. ska bland annat analysera om det finns brister i marknadens funktionssätt som begränsar en framgångsrik livsmedelsexport samt hur eventuella brister kan åtgärdas. ska bland annat analysera den roll som små och medelstora företag har i utvecklingen av livsmedelshandeln. Uppdraget ska redovisas . prövas även möjligheter till att ytterligare stödja säljfrämjande insatser genom åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.
frs · GR12958 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:958 om regionalpolitik och statlig verksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att regionalpolitiska hänsyn i ökad utsträckning ska beaktas vid förändring av statlig verksamhet. Låt mig först betona att det är viktigt att alla statliga myndigheter tar sitt ansvar för den regionala utvecklingen. Regeringen beslutade därför om en ny förordning om regionalt utvecklingsarbete (2003:595). Genom vad som där sägs får de statliga myndigheterna ett än tydligare ansvar att verka för att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Till exempel ska myndigheterna, vid överväganden om verksamhetsminskningar, undersöka möjligheten att genom samordning eller samverkan upprätthålla eller utveckla verksamheten inom området. Vidare ska alla statliga myndigheter samråda med om de avser att minska eller dra in service i gles- eller landsbygdsområden eller fatta beslut som är av väsentlig betydelse för den regionala utvecklingen. Jag förutsätter att de statliga myndigheterna följer bestämmelserna i den nya förordningen om regionalt utvecklingsarbete.
frs · GR12959 · 2004-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:957 om nedläggningen av i och 959 om livsmedelsproduktionen i har frågat statsrådet och näringsminister vilka åtgärder de bedömer som viktiga, respektive vad man avser att göra, för att utveckla svensk livsmedelsproduktion och livsmedelsförädling. Som arbetet är fördelat i regeringen faller det på min lott att svara på dessa frågor. Inom fjäderfäsektorn kan vi just nu konstatera att en del företag har vissa lönsamhetsproblem. Ansvaret för lönsamheten och de marknadsbedömningar som görs ligger främst hos näringen själv. Regeringen arbetar dock ständigt för att underlätta för företagen. I regeringsförklaringen betonas vikten av att arbeta för en bättre tillväxt i landet. Regeringen tar detta arbete på största allvar och fortsätter med verkställandet av de åtgärder som beskrivs i regeringsförklaringen för att öka tillväxten och förbättra villkoren för företagen. har alldeles rätt när hon konstaterar att livsmedelsproduktionen är en viktig arbetsgivare och tillväxtfaktor såväl i som i hela . Den svenska exporten av livsmedel har sedan medlemskapet i EU utvecklats på ett mycket positivt sätt. En fyrdubbling av livsmedelsexporten har skett , vilket har gjort att livsmedelsexporten vuxit förbi många mer traditionella exportsektorer och är större än exporten av pappersmassa och lastbilar tillsammans. Aktuella siffror från visar att exporten fortsatt att öka, om än i något långsammare takt . I takt med att livsmedelsexporten växer sig allt större ökar dess betydelse för och den svenska ekonomin. Regeringen stöder livsmedelsindustrins exportsatsningar ekonomiskt genom Food From . För att ytterligare stimulera utvecklingen och exportsatsningarna inom denna sektor har regeringen bland annat bjudit in livsmedelsindustrin och andra berörda till årliga överläggningar. Regeringen gav även och i uppdrag att utvärdera utvecklingen inom och utarbeta underlag om livsmedelssektorn. Syftet med uppdraget är att ge regeringen stöd i det fortsatta arbetet med att stimulera utveckling och exportsatsningar inom livsmedelsindustrin. ska bland annat analysera om det finns brister i marknadens funktionssätt som begränsar en framgångsrik livsmedelsexport samt hur eventuella brister kan åtgärdas. ska bland annat analysera den roll som små och medelstora företag har i utvecklingen av livsmedelshandeln. Uppdraget ska redovisas . prövas även möjligheter till att ytterligare stödja säljfrämjande insatser genom åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.
frs · GR12960 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:960 om redogörelse för biståndsmedel till projekt i samarbete med PLO Skånberg har frågat mig om jag avser att redogöra för de projekt som genomförs inom ramen för samarbetsavtalet med och för deras revision. Jag tror att Skånberg delar regeringens uppfattning om vikten av att få till stånd en fredlig lösning på den israelisk-palestinska konflikten. Huvudmålsättningen för det svenska stödet till palestinierna är just att på olika sätt stödja fredsprocessen mellan israeler och palestinier. Fredsprocessen främjas av uppbyggandet av en fungerande palestinsk rättsstat och ett levande och aktivt civilt samhälle. Regeringen har därför beslutat att bemyndiga Sida att ingå samarbetsavtal med PLO för den palestinska myndigheten. Genom det svenska utvecklingssamarbetet stöder vi palestiniernas sociala och ekonomiska utveckling, också genom ett omfattande humanitärt stöd. Den största delen av det svenska stödet genomförs i samarbete med FN, , andra internationella organisationer och det civila samhället. En liten del av stödet går till projekt i samarbete med den palestinska administrationen. Dessa projekt genomförs framför allt på områdena infrastruktur, sysselsättning och barn och ungdom. Exempel på sådana projekt är förbättring av elförsörjningen, kapacitetsuppbyggnad inom kommuners förvaltning, finansiering av ett sekretariat för barnfrågor och information om barns rättigheter. Däremot utgår inget svenskt stöd till den palestinska myndighetens budget. Samtliga projekt revideras av oberoende revisorer. Sida ansvarar som självständig myndighet för genomförandet och uppföljningen av projekten som täcks av samarbetsavtalet. Jag har stort förtroende för Sidas hantering av det svenska biståndet.
frs · GR12961 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:961 om åtgärder för att stödja har frågat mig vilka metoder jag är beredd att vidta för att stödja befolkningen i . Regeringen är som jag vid ett flertal tillfällen nämnt oroad över situationen i . Vi vidtar en rad åtgärder för att stödja befolkning och ser kontinuerligt över vårt arbete på detta område för att se om ytterligare ansträngningar kan göras. Det budskap framför i kontakter med kinesiska regeringsföreträdare är att måste respektera det tibetanska folkets rätt att bevara sin kultur och sina religiösa traditioner. Vi anser vidare att den autonomi som tillerkänts måste få ett konkret innehåll. Vi ser det även som angeläget att verkar för att den ekonomiska utvecklingen i sker på ett sätt som säkerställer respekt för kultur och religion. Inom ramen för utvecklingssamarbete med stöder vi även projekt i med fokus på hälsa och utbildning. Vad gäller situationen för de mänskliga rättigheterna arbetar även för att internationellt uppmärksamma brott mot de mänskliga rättigheterna såväl i som i andra delar av landet. Detta sker i direkt dialog med , både bilateralt och genom EU, samt genom aktivt arbete i FN:s kommission för mänskliga rättigheter. Situationen i diskuterades senast inom ramen för den särskilda dialog för mänskliga rättigheter som EU har med .
frs · GR12962 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:962 om avvisning av gravid kvinna har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att säkerställa att svenska myndigheter följer . Frågan ställs med anledning av att en gravid kvinna inte getts möjligheter att söka uppehållstillstånd i landet. Huvudregeln vid ansökan om ett uppehållstillstånd vid familjeanknytning är att tillståndet ska ha beviljats före inresan i landet. Ansökan får som huvudregel inte bifallas efter inresan. Det här är en regel som återfinns i flertalet länder och som anses viktig för att upprätthålla den reglerade invandringen. Det finns dock ett antal undantag som bland annat gäller när en utlänning har stark anknytning till landet och det inte skäligen kan krävas att han eller hon ska återvända till ett annat land för att ge in en ansökan där (prop. 1999/2000:43). I bedömningarna av om uppehållstillstånd ska beviljas vägs alltid in. Formellt sett gäller dock inte förrän ett barn är fött (artikel 2 i ). Vad som i detta enskilda ärende legat till grund för och beslut kan jag inte kommentera.
frs · GR12963 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:963 om samernas rättigheter har frågat mig vad jag avser att göra för att inom rimlig tid lösa problemen med samernas rättigheter mot bakgrund av kritik från . Jag har naturligtvis stor respekt för de synpunkter som fått från . De påverkar givetvis vårt fortsatta arbete för att kunna ratificera konventionen nr 169. Regeringen tillkallade 1997 en särskild utredare med uppgift att utreda frågan om vad som krävs för att ska kunna ratificera konventionen nr 169 om ursprungsfolks rättigheter. Utredarens bedömning (SOU 1999:25) är att kan ansluta sig till konventionen först sedan ett antal åtgärder har vidtagits. Regeringen tillsatte en med uppgift att utreda omfattningen av den mark där renskötselrätt föreligger. I uppgiften ingår att fastställa i vilken omfattning som samerna traditionellt innehar mark respektive nyttjar mark tillsammans med andra så som anges i artikel 14 i . Kommissionen ska redovisa sitt arbete . har berett rekommendationerna om ökat skydd mot inskränkningar i renskötselrätten. Efter sedvanlig remissbehandling bereds detta betänkande (SOU2001:101) just nu i . tillsatte regeringen en särskild utredare som bland annat så långt det är möjligt ska klarlägga grunderna för och omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen. Uppdraget ska redovisas . Härmed är samtliga rekommendationer från under beredning. Det pågår sålunda ett omfattande arbete med att stärka de samiska rättigheterna. I förlängningen kommer detta även göra det möjligt för att ansluta sig till konventionen nr 169 om ursprungsfolks rättigheter. Att klarlägga och stärka de samiska rättigheterna är en viktig fråga för mig. Eftersom det bland annat rör historiska förhållanden är detta ett arbete som måste få ta . Jag avser dock att återkomma till så snart det finns underlag för ställningstagande i denna fråga.
frs · GR12964 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:964 om flygbuller har frågat mig hur jag ser till att regler följs när det gäller bullerproblem som uppstår vid inflygning till . Frågan om bullerstörningar från är föremål för prövning vid . Som vet kan jag inte kommentera domstolars och myndigheters arbete i enskilda fall. Generellt kan dock följande sägas. Tillstånd till större civila flygplatser meddelas av miljödomstolarna. I vissa fall prövar även regeringen tillåtligheten. Tillståndet kan förenas med villkor om bullernivåer. Tillsynsmyndigheterna kontrollerar efterlevnaden av samt föreskrifter, domar och andra beslut som har meddelats med stöd av balken och vidtar de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse. En tillsynsmyndighet har även möjlighet att ingripa mot en verksamhet om det skulle visa sig att den ger upphov till olägenheter av väsentlig betydelse som inte förutsågs när verksamheten tilläts. För det fall balkens bestämmelser överträds kan ett straffrättsligt ansvar aktualiseras. Orsakar bullerstörningar person-, sak- eller ren förmögenhetsskada kan en verksamhetsutövare under vissa förutsättningar åläggas att betala skadestånd. Svensk miljötillsyn håller en hög standard, bedrivs med stor omfattning och håller på att utvecklas i nya banor för att kunna svara mot den miljöpolitiska utvecklingen. Jag anser att nuvarande regler på området är tillräckliga för att hantera de frågor som tagit upp.
frs · GR12965 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:965 om spelberoende har frågat mig om jag bedömer att AB Svenska Spels marknadsföring av Casino Cosmopols spel är förenlig med regeringens syfte att minska spelberoendet. Jag har lämnat svar i en liknande fråga och hänvisar därför till mitt svar på fråga 2003/04:513 av (). I svaret skrev jag att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över utvecklingen på spelområdet och att jag därför inte finner skäl att vidta några förändringar innan utredningen presenterat sitt förslag.