ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS1243 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:43 om handelsrelationer till har frågat mig vad jag gör för att handelsrelationer till används för att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Den ser mycket allvarligt på situationen beträffande demokrati och mänskliga rättigheter i . Vi har genom bland andra utrikesministern fördömt olika incidenter som till exempel avrättningen av 16-åriga . Vår syn på hur de mänskliga rättigheterna respekteras i framgår av den rapport om läget i som finns på regeringens webbsida om de mänskliga rättigheterna. utgör en växande handelspartner för , vilket leder till bredare kontaktytor mellan företag men också mellan människor. Regeringens uppfattning är att handelsrelationer i längden bidrar till öppnare samhällen och ger bättre förutsättningar för en konstruktiv dialog om till exempel mänskliga rättigheter. Denna metod kan vara mödosam och ta . Alternativet att införa handelsrestriktioner skulle medföra en risk för ytterligare isolering och endast gynna de krafter i som motsätter sig kontakter med omvärlden. Vi anser dialog i stället för isolering vara den bästa vägen till att påverka situationen och utvecklingen i . Våra handelsrelationer bidrar således till att främja förutsättningarna för att påverka . I samband med de regelbundna svensk-iranska blandkommissionsmötena på statssekreterarnivå som främst behandlar kommersiella frågor av gemensamt intresse, betonar vi alltid vikten av respekt för de mänskliga rättigheterna. EU för en dialog med inom flera olika områden: den så kallade allomfattande dialogen, den särskilda MR-dialogen och förhandlingarna om ett handels- och samarbetsavtal med därtill kopplade politiska krav. Till de krav som ställs hör bland annat respekt för de mänskliga rättigheterna. driver fortlöpande att krav ställs på och att dialogen ska leda till konkreta förbättringar. Framför allt har vi krävt att ska ratificera och efterleva FN:s centrala konventioner om de mänskliga rättigheterna. Under de möten som ägt rum mellan och inom den särskilda MR-dialogen har frågor som tortyr, dödsstraff, diskriminering, yttrandefrihet och rättsstatens principer diskuterats. Dialogen är ett medel för att påverka situationen, vilket kan gynnas av de ökade kontakter som handelsrelationerna utgör, och inte ett medel i sig. Jag kan försäkra att vi även i fortsättningen noga kommer att följa och uppmärksamma situationen i . Det svensk-iranska handelsutbytet ökar kontakterna mellan våra länder och iranska folkets impulser från omvärlden, och kan bidra positivt till framtida förändringar i .
frs · GS1244 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:44 om statliga företag och etiska policyer har frågat mig om jag med anledning av regeringens skrivelse 2003/04:120, verkat för att fler statliga företag än de tidigare 24 utarbetar etiska policyer för sin verksamhet. Senast i samband med vårens styrelseseminarium, dit alla styrelseledamöter hade inbjudits, talade jag om att jag vill att de statliga företagen ska vara föredömen i näringslivet, när det gäller etik och moral, när det gäller hur man hanterar samhällsproblem. "De riktlinjer som regeringen utfärdar för de statliga bolagen är viktiga. De ska ge styrelserna vägledning vid svåra vägval, men de är också ett uttryck för att vi ständigt vill höja ambitionsnivån. Riktlinjerna har ofta fått stor inverkan även på övriga näringslivet, där vi i den här gruppen allt oftare får agera riktkarl. Jämställdheten, etik och moral är några exempel.. För mig är det viktigt att de här riktlinjerna, precis som alla andra, tas om hand av styrelsen på ett snabbt och effektivt sätt." Jag är övertygad om att detta har uppmärksammats av styrelser och bolagsledningar och att vi i nästa skrivelse om företag med statligt ägande kommer att kunna redovisa att fler företag har beslutat och kommunicerat sin etikpolicy.
frs · GS1245 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:45 om luftfartens miljöpåverkan har frågat mig hur jag vid kommer att agera i frågan om möjligheterna att använda avgifter för att minska luftfartens miljöpåverkan. Jag utgår från att det resolutionsförslag som hänvisar till i sin fråga är ett arbetspapper som utarbetats av rådssekretariat (A35-WP/77). Papperet innehåller en uppdatering av resolution A33-7 om riktlinjer och verktyg vad gäller miljöskydd. Det är riktigt att arbetspapperet föreslår förändringar som skulle försvåra användningen av miljörelaterade avgifter. Detta bekymrar mig av flera skäl. har, inom ramen för den europeiska civila luftfartskonferensen (ECAC), förespråkat möjligheterna att kunna använda sig av miljörelaterade avgifter. Det är också de 41 ECAC-staternas förtjänst att det finns riktlinjer för detta, vilka har godkänts i . har utnyttjat möjligheten och tillämpar miljörelaterade start- och landningsavgifter. För att bemöta de föreslagna restriktionerna har , inom ramen för ECAC, medverkat till att ta fram ett eget arbetspapper för presentation vid generalförsamlingen. medlemsstater uppmanas av ECAC att inte stödja de skärpta formuleringarna av resolution A33-7. ECAC:s mål är att inte ska ställa upp några hinder för staterna att även fortsättningsvis kunna använda sig av miljörelaterade avgifter.
frs · GS1246 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:46 om kulturnät i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att kulturinformation även i fortsättningen ska vara lättillgänglig för allmänheten och kulturarbetare. har ansvarat för driften av webbplatsen Kulturnät . I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att en statlig finansiering av webbplatsen kan motiveras och att verksamheten Kulturnät därför bör upphöra . Utvecklingen inom informationstekniken har varit mycket omfattande. Det finns ett stort utbud av aktörer som tillhandahåller Internetbaserade söktjänster för allmänheten. Statens kulturråds informationsuppdrag ligger givetvis fast. Att webbplatsen Kulturnät läggs ned innebär ingen förändring av regeringens mål för verksamheten med kulturinformation. Målet är även fortsättningsvis att genom modern informationsteknik ökar tillgängligheten till och intresset för svensk kultur samt samlar och sprider kunskap om informationsteknikens möjligheter och användning till kulturlivet. Jag utgår från att i det fortsatta informationsarbetet noga tar till vara de erfarenheter som finns av verksamheten med Kulturnät .
frs · GS1247 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:47 om höjda pensionspremier har frågat om jag kommer att agera för att underlätta för de statliga institutionsteatrarna som drabbats av kraftigt höjda pensionspremier. Regeringen har tillsammans med arbetsmarknadens parter bedrivit ett arbete om pensionsfrågor för personalen vid de statligt stödda teater@, dans@ och musikinstitutionerna. I det sammanhanget har även frågan om premiekostnaderna för nuvarande pensionsåtaganden vid dessa institutioner aktualiserats. Mot denna bakgrund har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att sammanlagt tillförs sektorn. Av dessa medel avsätts för att möjliggöra en uppbyggnad av en kompletterande ålderspension som arbetstagarna på området saknat. Avseende premiekostnaderna för nuvarande pensionsåtaganden föreslår regeringen att sektorn tillförs . Avsikten var att införandet av försäkringstekniska skulle vara kostnadsneutralt. Ökningen med motsvarar skillnaden mellan de faktiska kostnaderna och den prognos över dessa som låg till grund för kompensationen i budgetpropositionen 2001 vid införandet. Av samma skäl tillförs sektorn engångsvis för 2001@2004. Därtill har regeringen i budgetpropositionen aviserat ett fortsatt arbete med pensionsfrågorna i dialog med arbetsmarknadens parter.
frs · GS1248 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:48 om tandblekning har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att också legitimerade tandhygienister med egen verksamhet ska ha möjlighet att utföra tandblekning. Tandhygienister utgör hälso- och sjukvårdspersonal, vilket bland annat innebär att de till skillnad från hudterapeuter och frisörer står under tillsyn. Det medför att de är skyldiga att följa föreskrifter om delegering inom tandvården. För kosmetiska och hygieniska produkter är och kommunerna tillsynsmyndigheter. Jag avser inte att vidta några sådana åtgärder som frågeställaren föreslår, men förutsätter att följer frågan och vid behov överväger om det finns anledning att ändra gällande föreskrifter.
frs · GS1249 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:49 om privata vaktbolag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bryta utvecklingen mot att bevakningsföretagen tar över polisiära uppgifter. En växande säkerhetsbransch är ett fenomen vi ser i många länder och såväl ordningsvakter som väktare spelar en viktig roll i det svenska samhället . De anlitas för nya arbetsuppgifter och på nya områden. Jag är inte oroad av att bevakningsföretagens verksamhet ökar. Ordningsvakter och väktare kan göra värdefulla insatser i samhället, men de kan aldrig ersätta polisen. De har varken den utbildning eller de befogenheter som krävs för det. I normalfallet bör inte heller poliser användas till den typ av bevakningsuppdrag som väktare och ordningsvakter utför. För att ordningsvakter och väktare ska kunna utföra sina arbetsuppgifter på ett korrekt sätt är det viktigt att det finns klara riktlinjer för de båda gruppernas utbildning, verksamhet och befogenhet. görs därför en översyn av systemet inom . Regeringen har genomfört kraftfulla satsningar på rättsväsendet och polisen och denna satsning kommer att fortsätta. har anslaget till polisen ökat med nästan och uppgår nu till ca . I budgeten ökar polisens anslag ytterligare till . Regeringen avser dessutom att fortsätta satsningen på polisen framöver genom delar av de resurser som frigörs vid en försvarsomställning. De satsningar regeringen redan har gjort har medfört att antalet poliser och även civilanställda inom polisen ökar . kommer antalet poliser att uppgå till över 17000. Det är en ökning med nästan 1000 poliser på bara . Även de civilanställda inom polisen ökar. Mellan har de blivit 550 personer fler i hela landet. De direkta insatserna mot brottsligheten måste göras från ett brett perspektiv. Uppfattningen att det bara är polisens sak att bekämpa brottsligheten håller på att ersättas av en modern kriminalpolitik där vi inser att det är en uppgift för hela samhället. Väktare och ordningsvakter gör ett viktigt och samhällsnyttigt arbete och jag är säker på att deras insatser har en brottsförebyggande effekt.
frs · GS125 · 2004-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:5 om översyn av expropriationslagens ersättningsregler har, såsom hans fråga får uppfattas, frågat mig om vilka åtgärder som jag avser att vidta för att nya ersättningsregler i expropriationslagen ska gälla även för tvångsianspråktaganden som äger rum innan reglerna träder i kraft. Som påpekar beslutade att ledningsrättslagens tillämpningsområde ska utvidgas så att det blir möjligt att upplåta ledningsrätt för vissa anordningar som kan jämställas med en ledning. Ändringen innebär att det blir möjligt att upplåta ledningsrätt för alla slag av mobiltelefonmaster. Den som har fått ledningsrätt har rätt att inom det utrymme som ledningsrätten avser att dra fram och använda en ledning eller en sådan anordning som nämnts. En ledningsrätt gäller . I samband med att ledningsrätt upplåts fastställs ersättning för skada och intrång till fastighetsägaren. Ersättningsreglerna i expropriationslagen tillämpas därvid. Normalt bestäms att den som har fått ledningsrätt ska betala en engångsersättning. Som framgår av fråga är avsikten att ersättningsreglerna i expropriationslagen ska utvärderas inom ramen för en särskild utredning och att denna utredning ska påbörja sitt arbete . Det är ännu för tidigt att uttala sig om vilka förslag från regeringens sida som utvärderingen eventuellt kan leda till. Rent allmänt är utgångspunkten emellertid när det gäller sådana regler som är aktuella här att retroaktiv lagstiftning bör förekomma endast i undantagsfall.
frs · GS1250 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:50 om brottsoffrens självklara rättigheter har frågat mig vad jag ämnar vidta för åtgärder för att brottsoffer ska få den hjälp de har rätt till. Vikten av att ge brottsoffer den information de behöver för att möjliggöra en förbättring av deras situation kan inte nog understrykas. Lagstiftningen och verksamheten för att ge stöd till brottsoffer har utvecklats successivt inom rättsväsendet. Som ett led i den utvecklingen har polisen genomfört en rad åtgärder och reformer för att förbättra brottsoffers möjlighet att få stöd, skydd och hjälp. Utifrån ett regeringsuppdrag upprättade en nationell handlingsplan för brottsofferarbetet inom polisen. Syftet med handlingsplanen är att effektivisera redan vidtagna åtgärder och ge dem större genomslagskraft. Genom polismyndigheternas årsredovisningar kommer vi att kunna se utfallet av denna handlingsplan. Utgångspunkten är naturligtvis att samtliga polismyndigheters brottsofferarbete ska hålla en hög och jämn kvalitet. Jag följer utvecklingen på detta område. En rad interna utbildningsinsatser har genomförts och arbetar också för att informationen till brottsoffer ska utgöra en större del av dagens polisutbildning. Förutsättningarna för den fortsatta utvecklingen av brottsofferarbetet är därför goda.
frs · GS1251 · 2004-09-30 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:41 om utlämningen av och 51 om EU och har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra att den nederländska regeringen bryter mot internationella konventioner genom att utlämna . har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att frågan om respekt för internationella konventioner lyfts upp på EU:s dagordning. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Enligt artikel 3 i FN:s konvention mot tortyr med mera ska ingen konventionsstat utvisa, återföra eller utlämna en person till en annan stat i vilken det finns grundad anledning att tro att personen skulle utsättas för tortyr. Denna princip har även utvecklats i praxis. Rätten till en rättvis rättegång fastslås i artikel 14 i FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och i artikel 6 i om mänskliga rättigheter. Konventionerna reglerar dock inte frågan om förbud mot utvisning eller utlämning i fall risk föreligger att rätten till en rättvis rättegång kränks. har som part till dessa konventioner en folkrättslig förpliktelse att garantera en rättvis rättegång. Därtill kommer det absoluta förbudet mot tortyr. När det gäller respekten för mänskliga rättigheter i har den turkiska regeringen genomfört många viktiga reformer på det lagstiftande området. EU och har i denna process framhållit vikten både av det lagstiftande arbetet och av fullt genomslag i praktiken av reforminitiativen. har tillträtt såväl om de mänskliga rättigheterna som FN:s konvention mot tortyr med mera. Den nederländska regeringen är givetvis väl bekant med såväl sina folkrättsliga åtaganden som situationen i . Eftersom jag har förtroende för de nederländska myndigheternas agerande i denna fråga kommer jag därför inte att vidta någon särskild åtgärd. Skyddet och främjandet av mänskliga rättigheter utgör inte bara en grundprincip för EU, utan ingår också i gemenskapens lagstiftning. Härigenom är de mänskliga rättigheterna och följaktligen efterlevnaden av internationella konventioner på området redan en högt prioriterad fråga för EU i dess interna och externa politik.
frs · GS126 · 2004-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:6 om märkning av hygienprodukter för barn har frågat mig vilka initiativ jag ämnar ta för att skärpa lagstiftningen så att hygienprodukter riktade mot barn tydligt måste märkas med information om produktens innehåll och om dess påverkan på barns hälsa och på miljön. Låt mig i egenskap av konsumentminister börja med att hålla med om att det är viktigt att marknadsföring av hygienprodukter för barn görs på sådant sätt att det finns tydlig information om produktens innehåll och dess påverkan på barns hälsa och på miljön. Detta är sådan information som är av särskild betydelse från konsumentsynpunkt. Jag anser att det är viktigt med välinformerade konsumenter som gör medvetna val och som ställer krav på tillverkare och återförsäljare av hygienprodukter för barn. Det är självfallet också viktigt att hygienprodukter för barn inte skadar barnens hälsa. De generella bestämmelserna i marknadsföringslagen (1995:840) gäller för all reklam, också den som avser hygienprodukter för barn. Marknadsföring av hygienprodukter för barn som görs med användande av vilseledande påståenden om produktens egenskaper och innehåll, eller dess påverkan på barnets hälsa eller miljön, är otillåten eftersom den strider mot marknadsföringslagens (1995:840) förbud mot vilseledande reklam. Det strider också mot marknadsföringslagen att vid marknadsföring av hygienprodukter för barn underlåta att lämna sådan information som är av särskild betydelse från konsumentsynpunkt. Jag anser därför inte att det finns någon omedelbar anledning att se över den lagstiftningen.
frs · GS127 · 2004-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:7 om interregional tågtrafik mellan och har frågat mig om jag avser att ge aktivt stöd för möjligheten att upprätthålla järnvägstrafiken mellan och . Bakgrunden är att denna tågtrafik som utförs av kommer att läggas ned . Först vill jag betona att jag ser mycket positivt på att de regioner som berörs av nedläggningen i samarbete med berörda järnvägsföretag försöker nå lösningar som förbättrar den regionala tillgängligheten. Att vi kan bo och arbeta runt om i hela vårt land är viktigt för utveckling och tillväxt. Tåget har i många regioner en given roll för en fungerande arbets- och skolpendling. När det gäller den interregionala persontrafiken på järnväg har i sitt transportpolitiska beslut slagit fast att en av utgångspunkterna ska vara att trafiken bedrivs på kommersiella grunder. Detta innebär att järnvägsföretagen självständigt fastställer sitt trafikutbud baserat på marknadens behov och efterfrågan. Regeringen har ingen möjlighet att styra något järnvägsföretags beslut i dessa frågor och jag kan därför inte direkt påverka ställningstagandet att trafiken ska upphöra . Den interregionala persontrafik som inte är företagsekonomiskt lönsam för järnvägsföretagen kan däremot upphandlas av staten. Det är Rikstrafiken som bedömer förutsättningarna för staten att upphandla sådan trafik som är motiverad för att uppnå de transportpolitiska målen. Det är min förhoppning att de berörda intressenterna i detta fall ska finna en trafiklösning som tillgodoser såväl det regionala som de interregionala intressena.
frs · GS128 · 2004-09-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:8 om regeringens undfallande om vapenexporten till har frågat mig vad jag är beredd att göra för att aktivt hindra att EU-ländernas vapenembargo mot upphävs. Inledningsvis kan jag försäkra om att regeringen på intet sätt är passiv i de diskussioner som förs inom EU beträffande relationerna till . När det gäller ett eventuellt hävande av vapenembargot har regeringen aktivt verkat för att situationen för de mänskliga rättigheterna i och konsekvenser för den regionala stabiliteten vägs in i den samlade bedömningen liksom för att en skärpt tillämpning av EU:s uppförandekod för export av krigsmateriel utreds. Det är naturligt att vapenembargon ses över med jämna mellanrum, eftersom ett embargo till sin natur är en tillfällig och extraordinär politisk åtgärd. Den pågående översynen av vapenembargot gentemot omfattar såväl den politiska frågan om embargots framtid som tillämpningen av uppförandekoden. Först när denna diskussion är avslutad kan ett mer entydigt svar beträffande regeringens ställningstagande ges. Ett annat förhållningssätt vore inte i linje med ett genomtänkt utrikespolitiskt agerande.
frs · GS129 · 2004-09-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:9 om enskilda organisationers roll i nya politik för global utveckling har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att utveckla de enskilda organisationernas arbete i linje med politiken för global utveckling. För att en rättvis och hållbar global utveckling ska uppnås måste hela samhället engageras. Politiken för global utveckling kräver bred medverkan från olika aktörer i det svenska samhället. Enskilda organisationer, näringsliv, utbildningsväsendet, fackföreningar och kommuner är exempel på aktörer som spelar en stor roll för den nya svenska politiken för global utveckling. Samarbetet mellan dessa och deras motsvarigheter i utvecklingsländerna ska stärkas. Detta gäller inte minst enskilda organisationer, vars roll för främjandet av utvecklingen av ett livskraftigt och demokratiskt samhälle inte kan överskattas. Det civila samhället har en viktig del i utformandet av samarbetsstrategierna mellan och olika länder. Det pågår nu en översyn av formerna för strategiarbetet. En viktig målsättning är att stärka möjligheterna till samråd mellan olika aktörer både i och i utvecklingsländerna. Vidare ska strategiarbetet utgå ifrån de fattiga ländernas egna prioriteringar. Inom ramen för det som benämns "" är avsikten att involvera enskilda organisationer och andra aktörer i en levande dialog om politik för global utveckling. Diskussion om innehåll och form för dialogen inleddes och avses avslutas under innevarande år. Det kommer även an på de olika aktörerna och intressenterna att bidra till utformningen av forumets innehåll och verksamhet. Utbildning och kommunikation om den nya politiken kan inledningsvis vara en uppgift för "". För att öka kunskapen och intresset för den nya politiken krävs ett omfattande informations- och opinionsarbete. Enskilda organisationer @ och då inte endast organisationer som arbetar med utvecklingssamarbete, utan även till exempel ungdoms@, kvinno@, miljö@ och hälso-organisationer kommer i ökande utsträckning att involveras. Ambitionen är att se över nuvarande informationsbidrag till enskilda organisationer via Sida för att skapa bättre förutsättningar för att implementera den nya politiken. Genom den årliga resultatskrivelsen kommer den nya politikens implementering att kunna följas samt framsteg och målkonflikter öppet kunna diskuteras. Enskilda organisationer och andra aktörer har en viktig roll i detta sammanhang. Inom millenniemålsprojektet finns ett nätverk av 72 enskilda organisationer, institut, myndigheter och företag. Genom projektet har kunskapen ökat om arbetet för millennieutvecklingsmålen och om hur arbetar för en rättvis och hållbar global utveckling.
fr · GS11100 · 2004-10-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:100 av () till socialminister om försenade utbetalningar Sjukskrivna personer kan få vänta på ersättning från . Detta är tyvärr ingen ny företeelse @ har haft stora svårigheter att betala ut sjukersättning i rimlig tid. mäter kontinuerligt de så kallade genomströmningstiderna, det vill säga den tid som det tar från att personen blir sjukanmäld hos kassan till det att ersättningen betalas ut. är det längst väntetider vid i . En sjukskriven person kan tvingas vänta på utbetalning. Detta är naturligtvis helt orimligt och innebär ofta stora privatekonomiska påfrestningar för den som drabbas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att sjukskrivna personer ska få sina pengar utbetalda ?
fr · GS11101 · 2004-10-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:101 av () till statsrådet om förändrad attityd till sjukförsäkringen presenterade en undersökning om att människors attityder till sjukförsäkringen inte alls stämmer med försäkringens syfte. Kostnaderna för sjukfrånvaro och förtidspension är mycket stora. Arbetsgivare föreslås ta större del av kostnaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur bedömer statsrådet att ett sådant förslag påverkar företagares benägenhet att anställa?