ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121260 · 2004-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1260 om långsiktigt hållbar välfärd har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera och utveckla en långsiktigt hållbar välfärd. Bakgrunden till fråga är den Internationella valutafondens (IMF) genomförda årliga granskning av den svenska ekonomin. Svensk ekonomi och de offentliga välfärdssystemen står inför stora utmaningar när befolkningen åldras och de yrkesverksamma ska försörja alltfler äldre. Detta tar regeringen på stort allvar och den statliga långtidsutredningen har grundligt analyserat problematiken för regeringens räkning. offentliga finanser är en grundläggande förutsättning för hög och uthållig tillväxt och utgör därför en viktig del i regeringens politik för att möta de framtida utmaningarna för de offentliga välfärdssystemen. Genom att upprätthålla ett överskott i de offentliga finanserna på över en konjunkturcykel skapas också goda förutsättningar att möta den demografiska utmaningen som de offentliga välfärdssystemen står inför. framhåller, liksom andra bedömare, också goda offentliga finanser. Det är bara genom ökad sysselsättning som vi kan upprätthålla välfärdssystemen . För att klara en ambitiös offentlig välfärd måste vi lyckas i våra ambitioner att få fler personer i arbete. Vi ser kontinuerligt över och förbättrar våra välfärdssystem, så att de stöder arbetslinjen. En viktig del i detta arbete är att åtgärder vidtas för att nå målet om en halverad frånvaro på grund av sjukskrivning. Genom minskad ohälsa kan sysselsättningen öka och lämna ett viktigt bidrag till finansieringen av den framtida välfärden. Det är också viktigt att öka sysselsättningen bland unga, förbättra integrationen av invandrare på arbetsmarknaden och få fler äldre i jobb. Regeringen har initierat en rad åtgärder för att stärka arbetsutbudet och kommer att fortsätta den inriktningen.
frs · GR121261 · 2004-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1261 om katmissbruket har ursprungligen ställt en fråga till justitieministern om vilka åtgärder som avses vidtagas för att föra upp kat på FN:s narkotikalista. Jag har övertagit frågan eftersom det handlar om narkotikaklassificering. är i klassificerat som narkotika . Substansen innehåller ämnen med centralstimulerande verkan och beroendeframkallande effekter. Frågan om en eventuell upptagning av kat på FN:s narkotikalista har varit aktuell . Från regeringens sida har vi haft flera inofficiella bilaterala kontakter med europeiska länder som ännu inte narkotikaklassificerat kat. Intresset har dock visat sig vara begränsat. Från de länder som betraktar kat som en traditionell gröda finns ett aktivt motstånd. Från regeringens sida kommer vi även fortsättningsvis att ha bilaterala och multilaterala kontakter för att bereda vägen för att till slut få en internationell kontroll av kat.
frs · GR121262 · 2004-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1262 om rekrytering till högskolan har frågat mig hur arbetet med breddad rekrytering kommer att bedrivas efter . Inledningsvis vill jag säga att frågan om breddad rekrytering till högskolan ligger mig mycket varmt om hjärtat. Goda och likvärdiga möjligheter till utbildning av hög kvalitet är en av de viktigaste förutsättningarna för att skapa ett rättvist samhälle. Regeringen har därför, precis som nämner i sin fråga, vidtagit ett flertal viktiga åtgärder för att bredda rekryteringen till högskolan. Bland annat inrättades en rekryteringsdelegation för att stimulera rekryteringsaktiviteter vid universitet och högskolor under perioden 2002@2004. 120miljoner kronor har anvisats för detta ändamål. Nätuniversitetets verksamhet, breddat basår och så kallade collegeutbildningar är andra exempel på åtgärder för att bredda rekryteringen. Arbetet med rekryteringsfrämjande åtgärder pågår just nu ute vid universitet och högskolor och det finns många intressanta projekt som riktar sig till personer från studieovana miljöer. Många av de projekt som pågår är framgångsrika och har fått stöd av Rekryteringsdelegationen. Den sociala snedrekryteringen minskar och kommer varannan student från hem utan studietraditioner. Men det finns mycket kvar att göra och jag vill understryka att jag även fortsättningsvis kommer att följa arbetet med rekryteringsfrämjande insatser i högskolan. Regeringen är även fast besluten att driva på arbetet för att nå framgång i strävan att minska den sociala snedrekryteringen och öka mångfalden.
frs · GR121264 · 2004-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1264 om sommarstängda polisstationer har frågat mig om jag gör bedömningen att 14 sommarstängda polisstationer i innebär en ökad risk för ungdomsbrott, rattfylla, narkotikamissbruk och annan brottslighet. Jag får vid frågor om polisverksamheten och mitt svar blir som . Polisens arbete ska självklart fungera också . behöver vi alla ha semester, det gäller även poliser. Den balansgången har polismyndigheterna stor vana att hantera. Det handlar om att fördela semestrarna över , om att prioritera mellan olika verksamheter och om att stötta de län som får ökad belastning . Mot bakgrund av att regeringen har höjt polisens anslag med nästan 2,2miljarder kronor och att detta medfört en ökning av antalet anställda med 1100 personer , samt att sjukfrånvaron inom polisen minskat något, torde verksamheten under denna sommar kunna upprätthållas i minst lika stor utsträckning tidigare. När det gäller fråga om de 14 stängda polisstationerna utgår jag från att i har väl utvecklade strategier för att hantera detta, eftersom semesterplanering är något som återkommer .
frs · GR121265 · 2004-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1265 om förutsättningar för inhemsk etanolproduktion har frågat mig vilken bedömning jag gör av förutsättningarna för fortsatt svensk etanoltillverkning och om det finns en beredskap för insatser om den är hotad. På kräver en lönsam svensk produktion av biodrivmedel en kostnadsbild som inte alltför mycket avviker från bensin och diesel. En viktig insats är därför stöd till forskning och utveckling för att sänka kostnaderna. En milstolpe kunde noteras då statsministern invigde en pilotanläggning för etanol från skogsråvara i . På kortare sikt är regeringens skattestrategi för alternativa drivmedel nödvändig för att balansera de högre kostnaderna för biodrivmedel. Regeringens mål är att koldioxidneutrala bränslen ska ha de skattevillkor som krävs för att underlätta en bred introduktion av sådana bränslen på marknaden. Skattestrategin innebär att koldioxidneutrala drivmedel är befriade från såväl koldioxidskatt som energiskatt . Strategin gäller med förbehåll att den godkänns av såsom förenlig med EG-fördragets statsstödsregler, vilka bland annat innebär att ändringar som är nödvändiga för att förhindra överkompensation av aktörerna alltid kan genomföras. antogs ett EU-direktiv om främjande av biodrivmedel (2003/30/EG) enligt vilket medlemsstaterna bör se till att en minsta andel biodrivmedel släpps ut på deras marknader. Som referensnivåer för gemenskapen anges att biodrivmedel ska utgöra av försålda drivmedel , och 5,. För att uppfylla dessa mål behövs såväl import som en kraftig uppbyggnad av inhemsk produktion. Kostnaderna för att producera etanol varierar naturligtvis. Förutsättningarna för att framställa etanol ur sockerrör i ett klimat som till exempel är mycket mera gynnsamma än för framställning ur spannmål i norra och kostnaderna blir därmed lägre. En ökad efterfrågan till följd av bland annat EU:s biodrivmedelsdirektiv kommer dock att påverka tillgång och efterfrågan på världsmarknaden och därmed även prisbilden. Ytterligare en viktig faktor är EU:s importtullar för etanol. Regeringen följer noga de internationella förhandlingarna i dessa frågor. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att föreslå nationella mål och strategier för fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen. Utredaren ska även analysera möjligheten att införa någon form av så kallade gröna certifikat för att främja introduktion av förnybara fordonsbränslen. Utredaren behöver naturligtvis även behandla förutsättningarna för inhemsk produktion av biodrivmedel.
frs · GR121266 · 2004-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1266 om naturkatastrofen i och har frågat mig vad jag avser att göra för att undsätta dem som drabbats av de våldsamma regnvädren i och . På toppmötet mellan och och uttryckte och alla andra deltagarländer sin djupaste sympati för offren för översvämningarna i och , och uppmanade det internationella samfundet att bistå med humanitär hjälp. Så skedde även vid det informella biståndsministermötet i . drabbades av en politisk kris. Svenskt humanitärt stöd till med anledning av de umbäranden som uppstod i samband med detta uppgår till ca . Av dessa medel har stora belopp gått till bland annat , olika FN-organ och . har även ett begränsat utvecklingssamarbete med , som består av kontraktsfinansierat tekniskt bistånd. Den planerade volymen för är . har beredskap att svara på appeller från OCHA, för humanitär hjälp, och även förfrågningar från andra organisationer. Sida har beviljat stöd för katastrofhjälp till och genom med , genom Röda Korset med , och genom som skickar en kommunikationsexpert och kommunikationsutrustning, som stöd till FN:s UNDAC-team (UN Disaster Assessment and Coordination team) med . EU har också beslutat att bistå med i humanitär hjälp till och .
frs · GR121267 · 2004-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1267 om hästtandvård har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra den svenska hästtandvården. Tandproblem hos häst kan skapa stort lidande hos det enskilda djuret och är ett besvär som ofta bör behandlas av en legitimerad veterinär. Enligt den svenska lagstiftningen får endast veterinärer använda de lugnande och lokalbedövande preparat som ofta krävs för att göra en riktig undersökning och behandling av munhåla och tänder hos häst. Lidandet och problemen kan ibland vara av sådan art att det krävs operativa ingrepp, vilka också de endast får utföras av veterinär. Ett vanligt exempel är avlägsnande av så kallad vargtand. har en veterinärutbildning som är avsedd att tillgodose behovet av djursjukvård. Antalet platser till veterinärutbildningen har ökat från tidigare 65 till nuvarande 82 utbildningsplatser 2003 och det finns planer på att utöka till 100 utbildningsplatser . Enligt de beräkningar som gjort bör det planerade antalet utbildningsplatser kunna fylla marknadens behov av veterinära tjänster fram . Inom den svenska veterinärutbildningen ingår undervisning i hästtandvård. Det är självt (SLU) som avgör hur bred och djup utbildning studenterna behöver inom de olika momenten utifrån de målbeskrivningar som anges för veterinärexamen i bilagan till förordning (1993:221) för . Efter avslutad veterinärutbildning kan den intresserade studenten söka sig till ATG:s utbildning som leder till specialistkompetens inom hästens sjukdomar. Därutöver anordnar olika föreningar och organisationer, bland andra veterinärmedicinska sällskaps hästsektion, återkommande kurser och seminarier i ämnet. Det är av största vikt att varje hästägare, för hästens bästa, anlitar kompetenta veterinärer som har adekvat utbildning för att ta hand om tandlidande. Beredningen av det framtida veterinära behovet pågår inom och jag anser inte att det finns skäl till ytterligare åtgärder inom området.
frs · GR121268 · 2004-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1268 om utländska krigsfångar i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den amerikanska regeringen ska försäkra att samtliga krigsfångar i ges det skydd mot grym och förnedrande behandling som säkerställs genom . Inledningsvis vill jag framföra att övergreppen på fångarna i är oerhört allvarliga. Det är angeläget att vidtar åtgärder för att ställa de ansvariga till svars och säkerställa att detta inte upprepas. Regeringen välkomnar därför uppgifterna om att missförhållandena vid irakiska fängelser ska utredas och de ansvariga ställas till svars. När det gäller behandlingen av krigsfångar i , irakiska såväl som utländska, har ockupationsmakten ett ansvar att agera i enlighet med sina folkrättsliga förpliktelser, inklusive den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna. Jag har ingen närmare information om de uppgifter som refererar till. Allmänt kan dock sägas att det skydd den tredje ger omfattar samtliga krigsfångar, oavsett nationalitet. Om osäkerhet råder om en viss person omfattas av konventionens krigsfångedefinition ska en behörig domstol avgöra frågan. Om personen inte bedöms vara krigsfånge ska han eller hon betraktas som civil, och måste då vara misstänkt för brott för att kunna hållas frihetsberövad. Är personen att betrakta som civil ska han eller hon behandlas i enlighet med det regelsystem på fri- och rättighetsområdet som då blir tillämpligt, inklusive om medborgerliga och politiska rättigheter som är anslutet till. har emellertid, precis som påpekar, valt att i vissa sammanhang beteckna frihetsberövade som "illegala krigare" eller "fiendekombattanter". En sådan klassificering saknar stöd i modern folkrätt. Det är oacceptabelt att frihetsberövade ska förlora sina rättssäkerhetsgarantier. Detta har vi från svensk sida vid ett flertal tillfällen framfört till de amerikanska myndigheterna. Som part i åligger det att efterleva konventionen men också att se till att andra efterlever den. kommer även i fortsättningen att i samtal med amerikanska företrädare framhålla nödvändigheten av att respektera den internationella rätten, inklusive den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna.
frs · GR121269 · 2004-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1269 om den kinesiska regimen och republiken har frågat mig vilka åtgärder den avser att vidta med anledning av hotfulla tonfall mot . Det är en i svensk utrikespolitik att överallt stödja utveckling mot demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Den har invänt mot att använt militära hot som påtryckningsmedel i relationen med . Regeringens inställning är att framtida status är en fråga som måste lösas på fredlig väg av de berörda parterna och på ett sätt som tar hänsyn till den demokratiska utvecklingen på . Från regeringens sida betonar vi alltid denna hållning i samtal med företrädare för Folk-republiken . följer i likhet med flertalet länder i världen en ett-Kinapolitik som innebär att vi endast erkänner . Trots avsaknaden av diplomatiska förbindelser med förekommer ändå breda kontakter mellan och , inte minst i form av handels- och investeringssamarbete. Även det akademiska samarbetet och kulturutbytet har ökat och vi ser fram emot fortsatt utbyggda kontakter utifrån den goda grund som etablerats. Jag anser att detta är det bästa stöd vi kan ge det demokratiska .
frs · GR121270 · 2004-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1270 om agerande för israeliskt eldupphör beskriver hjälporganisationen utan gränsers svårigheter att verka i och har frågat hur jag avser att agera för att ska gå med på eldupphör på de ockuperade områdena. Läkare utan gränsers svårigheter att verka på de ockuperade områdena är ett av många konkreta exempel på vad våldet och den israeliska ockupationen innebär i form av umbäranden för den palestinska befolkningen. Jag delar uppfattning att det är oacceptabelt att medicinsk personal hindras i sitt arbete och frågan om tillträde för humanitära hjälporganisationer har av och EU tagits upp med israeliska företrädare. Mot bakgrund av det mycket svåra läge och den höga våldsnivå som präglar den israelisk-palestinska konflikten är frågan om ett ömsesidigt eldupphör den kanske enskilt viktigaste att lösa i närtid. Om våldet inte upphör blir det svårt att skapa förutsättningar för återupptagna förhandlingar. Den uppfattning är att en hållbar vapenvila måste vara ömsesidig och villkorslös. Inom EU pågår diskussioner om hur EU bäst kan hjälpa till att skapa de förutsättningar som krävs för att parterna ska förmås att acceptera ett eldupphör och i förlängningen en återstartad politisk process. Jag har för avsikt att under mitt kommande besök i ta upp frågan om en ömsesidig vapenvila.
frs · GR121271 · 2004-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1271 om internationella organisationers möjlighet till hjälpinsatser i har frågat mig hur jag avser att agera för att den humanitära hjälporganisationen ska kunna arbeta utan att utsättas för vapenhot och blockader av den israeliska armén, samt få obegränsat tillträde till befolkningen i . Inledningsvis vill jag säga att den israeliska arméns agerande i är oacceptabelt. har förvisso rätt att vidta åtgärder för att skydda sin befolkning mot terrroristattacker, men den rätten omfattar inte husdemoleringar och urskillningslöst dödande av demonstranter. Den typen av handlingar är folkrättsstridiga, vilket jag tydligt framhållit . De israeliska avspärrningarna, utegångsförbuden och separationsbarriären har, som påpekar, lett till sämre möjligheter för internationella hjälporganisationer och medicinsk personal att verka @ både på och i . Det har bidragit till att en redan tidigare allvarlig humanitär situation har förvärrats, något som vi måste fortsätta att försöka avhjälpa. bistånd till det palestinska folket är omfattande, liksom våra bidrag till UNRWA. Det kommer vi inte att ändra på. kommer vi fortsätta att ställa krav på både den palestinska myndigheten och den israeliska regeringen. Krav på reformer av de palestinska säkerhetstjänsterna är något som vi tagit upp med palestinierna upprepade gånger. verkar också aktivt inom EU för att få till stånd ett ömsesidigt eldupphör. De humanitära organisationernas problem har tagits upp med israeliska företrädare ett antal gånger, både bilateralt och genom EU. Vi har i kontakter med den israeliska regeringen understrukit att den palestinska befolkningen måste ges det skydd som den humanitära rätten erbjuder och att de mänskliga rättigheterna måste respekteras. Vi har bland annat framhållit att våld inte får riktas mot civilbefolkningen eller hjälparbetare, att palestinierna måste ges tillgång till mat och andra förnödenheter, att befolkningen måste ha full tillgång till sjukvård och att ambulanser måste tillåtas att transportera skadade. Jag har för avsikt att ta upp denna fråga under mitt besök i den 9@10 juni.
frs · GR121272 · 2004-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1272 om jämställd representation i har frågat demokrati- och integrationsminister hur hon avser att arbeta för att förbättra jämställdheten inom inför valet med anledning av att den kvinnliga representationen i parlamentet är låg. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Målen för jämställdhetspolitiken lades fast i propositionen 1993/94:147 Delad makt delat ansvar. Det övergripande målet är att kvinnor och män ska ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter på livets alla områden. För att förstärka, systematisera och konkretisera arbetet med jämställdhetsintegrering tillsatte regeringen Styrgruppen för jämställdhetsintegrering i . , fattade regeringen beslut om fastställandet av en plan för genomförandet av jämställdhetsintegrering i . Planen gäller till och med . Den består av ett övergripande mål samt fyra effektmål som kommer att ligga fast under planens hela giltighetstid. Indikatorer kommer att följas upp . Hela regeringens politik ska i alla sammanhang ha ett jämställdhetsperspektiv. Planen betyder att jämställdhet på genomgripande sätt integreras i alla led av planering, utförande och uppföljning av regeringens eller verksamhet och beslut. Vid sidan av den övergripande planen arbetar varje departement med att utveckla sitt arbete med jämställdhetsintegrering. Inom det analysarbete som påbörjats inom samepolitikområdet har samtliga verksamhetsområden högsta relevans för jämställdhetsanalysen mot bakgrund av regeringens samtliga jämställdhetsmål. (parlamentet) har tillsatt en arbetsgrupp för att ta fram ett jämställdhetsprogram. Detta ska vara färdigt för att diskuteras och tas upp vid plenum . har tillsammans med jämställdhetsenhet, tagit ett initiativ till ett projekt som avser att fokusera på samekvinnors roller och lika villkor inom samesamhället. Projektet, "på lika villkor", involverar såväl , samiska kvinnor och samiska organisationer som Länsstyrelserna i BD, AC och Z län. Målet är bland annat att fokusera på demokrati och representationsfrågorna. Det folkvalda organet består av 31 ledamöter varav sex ledamöter är kvinnor, det vill säga . Antalet är för litet och det är både jag och medvetna om. Detta är en fråga som jag tar upp vid de årliga dialoger som jag har med och dess partier. är samernas organ för självbestämmande. På motsvarande sätt som för riksdagspartier och kommunala partier är det primärt partiorganisationen som har ansvaret för att på olika sätt främja jämställdheten inom partiväsendet. Ett sådant arbete har påbörjats inom . Jag följer utvecklingen noga och har antalet kvinnor inom inte ökat markant vid nästa val får vi överväga att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GR121274 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1274 om sommargästers kommunala hemtjänst har frågat om han ämnar vidta några åtgärder för att kostnaderna för hemtjänst ska betalas av hemkommunen och inte av vistelsekommunen. har överlämnat frågan till mig eftersom det är jag som ansvarar för frågor om äldre och hemtjänst. Kommunerna har enligt socialtjänstlagen det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får den omsorg och det stöd i övrigt som de är i behov av. Den som vistas i en annan kommun än hemkommunen har rätt till bistånd i vistelsekommunen om behov av sådana insatser finns. Det är vistelsekommunen som utreder, beviljar, utför samt bekostar insatserna. Denna ordning gäller för alla grupper i samhället, inte bara för de äldre. Om en uppdelning införs av ansvar för biståndsbedömning och beslut respektive finansiering finns risk för intressekonflikter mellan berörda kommuner vilket skulle kunna drabba den enskilde. Exempel på sådana konflikter finns från tiden innan den så kallade flytträtten för äldre med omsorgsbehov infördes . Det finns också rent praktiska aspekter att ta hänsyn till. För att kunna bedöma, följa och kontinuerligt ompröva äldres behov av olika insatser krävs nära och återkommande kontakter mellan ansvariga tjänstemän och den biståndssökande. Om ansvaret att utreda behov och besluta om insatser skulle läggas på hemkommunen skulle svårigheter uppkomma i de fall hemkommun och vistelsekommun ligger geografiskt långt ifrån varandra. Vistelsebegreppet ger vistelsekommunen ett samlat och tydligt ansvar för äldres omsorg. Det är enligt min uppfattning den mest ändamålsenliga ordningen för att tillvarata såväl de äldres behov som kommunernas intressen. För äldre personer med behov av omsorgsinsatser är det dessutom på det sättet att vistelsekommun och hemkommun sammanfaller. Företrädare för enskilda kommuner, främst attraktiva turistkommuner, gör ibland gällande att de fått ökade kostnader till följd av konsekvenser på grund av vistelsebegreppet. Detta stämmer också till viss del. finns dock ingen heltäckande bild av hur vanligt förekommande det är att äldre personer erhåller hemtjänst i annan kommun än den egna hemkommunen. En kartläggning genomförs av . Den beräknas vara färdig . Som jag nämnt anser jag att det inte finns skäl att ändra på den nuvarande ordningen med ett samlat omsorgsansvar för vistelsekommunen.