ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11206 · 2004-10-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:206 av () till statsrådet om marknadsföring av som turistföretag För sedan skickade statliga ut en 68-sidig färgbroschyr till en miljon hushåll i . Broschyren är någons slags korsning mellan Allt om Mat, och socialdemokraternas partitidning i Politiken. Sex sidor ägnas åt en intervju med det ansvariga statsrådet som berättar hur gärna hon går ut i skogen med kaffetermos och kanelbullar och funderar över Saltsjöbadsandan. Broschyren har kostat ägare @ de svenska skattebetalarna @ och är en del i det statliga bolagets strategi att ta sig in på nya marknader. Bolaget marknadsför sig numera även som turistföretag, trots att bolagets enda uppgift är att förvalta skog. I de nuvarande ägardirektiven nämns inget om turism. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att garantera att prioriterar sina huvudsakliga uppgifter?
fr · GS11207 · 2004-10-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:207 av () till statsrådet om rekryteringspolitik försökte vd att stoppa utgivningen av broschyren Dra åt skogen. Det försöket slutade med att han fick sparken . Det fallskärmsavtal som därmed utlöstes kostar skattebetalarna . har broschyren tryckts och skickats ut till en miljon svenska hushåll. Broschyren har kostat de svenska skattebetalarna ytterligare och är ett led i att marknadsföra bolaget som ett turistföretag. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta som representant för ägaren för att tillse att för en rekryteringspolitik som leder till att som företag håller sig till sina huvuduppgifter?
fr · GS11208 · 2004-10-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:208 av (m) till statsrådet om kostnadsansvar för flygplatssäkerhet har bland de högsta säkerhetsavgifterna på flygplatser, och den är på väg att höjas genom en ny förordning som ska behandlas av . Flygplatserna ska ta över säkerhetskontrollerna från polisen och passagerarna får börja betala för kontrollerna på alla svenska flygplatser. Avgiften för varje passagerare närmar sig nu 50kr per avresande. Den svenska modellen går stick i stäv med den nye transportkommissionären uttalande vid hearingen i : "It is for the member states to pay the costs of security measures at airports." Vilka är motiven för att regeringen driver en politik som så uppenbart går stick i stäv mot vad kommissionen vill se att medlemsstaterna driver i en gemensam kamp mot terrorismen och dess hot mot det öppna demokratiska samhället? Mot bakgrund av vad som ovan anförs vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet ämnar vidta för att svensk flygsäkerhetspolitik ska stå i bättre överensstämmelse med vad kommissionen anfört vad gäller finansieringen av säkerhetskontroller.
fr · GS11209 · 2004-10-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:209 av () till utrikesminister om valet i är ett land med klara demokratibrister. Människorättsorganisationer och FN-organ har skarpt kritiserat den tunisiska regimens kränkningar av mänskliga rättigheter. är landet i praktiken en enpartistat. Oppositionen består av partier godkända av regeringen. Nytt är att oppositionen får kandidera till parlamentsposten. I går meddelade det största oppositionspartiet att det ställer in sitt deltagande i valet , , på grund av att regeringen fullkomligt blockerar dess möjlighet att nå ut till allmänheten med sitt budskap. Detta är ett bakslag i demokratiseringsprocessen. På vilket sätt avser utrikesministern att verka för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter i , särskilt inom ramen för EU och Barcelonaprocessen?
fr · GS11210 · 2004-10-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:210 av () till jordbruksminister om utredning av Inom () pågår en översyn av sektorsrollens omfattning och mål. Till mars ska de olika fakulteterna på SLU redovisa strategier i vilka ska belysas de sektorsuppgifter som fakulteterna anser sig utföra och för vilka de även framgent kan ta ett långsiktigt ansvar. Redan innan dessa redovisningar gjorts och slutsatser av dessa dragits anger regeringen (BP2005, utgiftsområde 23, anslaget 25:1) att man avser att följa upp den process som inletts inom SLU genom att tillsätta en särskild utredning. En liknande och mycket grundlig utredning genomfördes och resulterade i Ds 1998:62. Vad är jordbruksministerns syfte med att redan innan SLU redovisat sina resultat förutskicka om att en särskild utredning ska tillsättas inom området?
fr · GS11211 · 2004-10-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:211 av () till utbildningsminister om jämställdheten i gymnasieskolan behandlade en proposition om gymnasieskolan. Vi är många som blev besvikna över att det inte fanns med några förslag i gymnasiepropositionen om jämställdheten. Man ska inte lasta över allt ansvar på skolan. Den bristande jämställdheten är ett samhällsproblem och det är inte skolan som har huvudansvaret för att nå jämställdheten. Det ansvaret måste vi alla vara med och ta på olika positioner och i olika sammanhang. Men även om skolan inte har huvudansvaret så måste också arbetet för lika villkor föras också där. Det finns en del projekt som till exempel syftar till att motverka könsskillnader när det gäller elevernas val av utbildningsväg i gymnasieskolan. Men ett aktivt jämställdhetsarbete måste föras på många fronter och med olika innehåll och med många olika metoder. Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta för att stärka jämställdhetsarbetet i gymnasieskolan?
fr · GS11212 · 2004-10-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:212 av () till statsrådet om respekt för EMU-folkomröstningen Den svenska folkomröstningen om ett svenskt deltagande i slutade med att en förkrossande majoritet av svenska folket röstade nej till en svensk anslutning, . Trots detta tydliga beslut från svenska folket så kan man resa frågetecken kring respekten och kunskapen om detta beslut i EU-kretsen. Senast kunde man läsa i att , , i sin årliga konvergensrapport totalt utelämnat information om den svenska folkomröstningen. I stället konstaterar ECB att uppfyller alla krav utom två, dels att ha en fast växelkurs gentemot euron och dels ändring i regeringsformen och riksbankslagen, för införande av euron. Dessutom har ECB fräckheten att skriva att trots påstötningar inte har ändrat denna lagstiftning för att kunna övergå till euron och man konstaterar också att har en skyldighet enligt att införa euron, eftersom vi, till skillnad från och , inte har något undantag i fördraget. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet varför han inte verkat för ett skriftligt undantag i för att inte ska tvingas på euron.
fr · GS11213 · 2004-10-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:213 av (m) till statsrådet om e-postbefordrade läkarrecept till apoteken prövas med den nya informationstekniken möjligheter att förskriva och expediera läkarrecept. Således kan läkare numera ställa ut recept elektroniskt direkt till ett visst apotek eller flera apotek inom ett geografiskt område utan att patienten behöver en ifylld och undertecknad gul receptblankett i handen. Systemet fungerar dock inte helt på sina håll. Trots att läkaren vitsordar att receptet skickats elektroniskt kan apotekspersonalen inte finna det. För patienter beroende av mer eller mindre livsviktig medicin kan problemen bli allvarligt akuta. I sådana lägen skulle man behöva någon alternativ lösning. Vilka åtgärder är socialministern beredd vidta för att garantera möjligheterna för apoteken att expediera elektroniskt utställda och distribuerade läkarrecept?
fr · GS11214 · 2004-10-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:214 av () till statsrådet om företagarens rätt till a-kassa beslutade att regeringen skulle tillsätta en parlamentarisk utredning om företagares ekonomiska situation vid arbetslöshet (arbetsmarknadsutskottets betänkande 2003/04:AU6). Bakom beslutet stod och de fyra borgerliga partierna. Bakgrunden till kravet på en parlamentarisk utredning är att det är ett problem för småföretagarna att deras intressen är dåligt tillvaratagna i det sociala försäkringssystemet, trots att de kan vara lika eller till och med mer sårbara än de som är anställda. I vissa avseenden är regelverket direkt diskriminerande mot småföretagare. Riksdagsmajorititeten ansåg därför att en parlamentarisk utredning ska tillsättas "för att skyndsamt se över företagares ekonomiska situation vid arbetslöshet". har det gått mer än sedan riksdagsbeslutet och trots att det i beslutet står att en parlamentarisk utredning "skyndsamt" ska tillsättas har inget hänt. Jag vill därför fråga statsrådet när han avser att verkställa beslut om en parlamentarisk utredning för att skyndsamt se över företagares ekonomiska situation vid arbetslöshet.
fr · GS11215 · 2004-10-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:215 av () till statsrådet om arbetslivsinriktad rehabilitering En viktig faktor för att människor som är sjukskrivna ska kunna komma tillbaka i arbete är att de erbjuds rehabilitering och möjligheter att till exempel pröva ett nytt arbete. Tyvärr är resurserna för rehabilitering otillräckliga. I finns inte pengar kvar för arbetslivsinriktad rehabilitering. Mycket resurser används till utredningar för att få underlag till beslut om sjukersättningar eller för bedömning av arbetsförmåga, som för lite resurser finns för insatser. De som behöver insatser i form av exempelvis arbetsprövning får stå tillbaka. Ett konkret exempel är att en långtidssjukskriven 27-årig kvinna i inte får möjlighet att arbetspröva i ett nytt yrke på grund av resursbrist. har hon ett arbete som hon inte kan gå tillbaka till av medicinska skäl. Konsekvensen blir att hon får fortsätta att gå sjukskriven med sjukpenning. En passiv åtgärd som kostar samhället pengar väljs därmed framför en aktiv som kan leda till att den sjukskrivne kommer tillbaka i arbete och kan försörja sig själv. Det är extra allvarligt med tanke på att vi vet att lång tids frånvaro från arbetsmarknaden kan leda till att en människor aldrig kommer tillbaka i arbete och blir bidragsberoende resten av livet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga om statsrådet avser att verka för att mer resurser satsas på arbetslivsinriktad rehabilitering.
fr · GS11216 · 2004-10-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:216 av () till försvarsminister om verksamheten vid Uppgifter i massmedierna gör gällande att (), i konkurrens med privata företag, utför tjänster gällande IT-säkerhet åt det enskilda näringslivet. I myndighetens instruktion saknas befogenhet att saluföra tjänster åt andra än statliga myndigheter och statligt ägda bolag. Enligt aktuell branschorganisation hotar FRA:s verksamhet, som huvudsakligen är anslagsfinansierad, att konkurrera ut arbetstillfällen bland dess medlemsföretag. Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att FRA inte ska bedriva annan verksamhet än statsmakterna avsett?
fr · GS11217 · 2004-10-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:217 av () till kulturminister om demokratisk journalistkoalition inför i De 2008 äger rum i . Det är ett land ovärdigt OS-värdskapet eftersom dess kommunistiska ledare begår omfattande övergrepp mot den egna befolkningen och hotar med krig. Det strider mot hela den olympiska andan av sportsliga tävlingar i fred och samförstånd. Vi ska inte isolera , men att samarbeta med innebär inte att det är rimligt att utse till värd för . Ett värdskap innebär mycket prestige och goodwill, något som inte förtjänar. kommer att vilja visa upp vackra bilder till alla TV-tittare och dölja den omänskliga behandlingen av medborgare samt hoten mot . Journalister har ett stort ansvar att inte låta sig styras av . behöver därför tillsammans med övriga demokratiska TV-bolag arbeta fram en enad front för att undvika censur och uppnå fritt handlingsutrymme i . Agerar SVT själv blir man en munsbit för skickliga kinesiska propagandastrateger. Är kulturministern beredd att verka för att det ställs krav på SVT att man ska samarbeta med andra demokratiska TV-bolag enligt vad som ovan beskrivits?
fr · GS11218 · 2004-10-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:218 av () till statsrådet om dispens för privatläkare har beslutat att från höja åldersgränsen för privatläkare från 67 till . Ändå vill landstingen inte ge läkare som fyller @ och som uppenbart kommer i kläm mellan två beslut @ dispens. , privatpraktiserande handkirurg i , är en av de läkare som kommer att förlora sin ersättning . Han fyller och har fått avslag på sin dispensansökan. Anledningen till att ansökan inte har beviljats anges vara att man från sida hänvisar till åldersgränsen @ trots att man vet att denna kommer att ändras . Utan att nämna ett specifikt ärende är min fråga till statsrådet: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att möjliggöra för vårdgivare, som drabbas på detta sätt, att få dispens?
fr · GS11219 · 2004-10-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:219 av () till socialminister om alltför sena utbetalningar Sjukskrivna kan få vänta månader på ersättning från . Även den tillfälliga föräldrapenningen dröjer för . Endast drygt hälften av alla utbetalningar höll den rekommenderade tiden så sent som , trots att , , ständigt mäter den så kallade genomströmningstiden @ det vill säga den tid som det tar från att personen blir exempelvis sjukanmäld hos till det att ersättningen betalas ut. Hur ska dessa familjer klara av sina egna räkningar? Vem ska betala påminnelseavgifter på de räkningar som de inte kan betala? Kan de månne skicka kraven till ? Det här handlar om personer som behöver pengarna för sin och sin familjs försörjning varför det är särskilt oroväckande. Det finns en möjlighet att få skadestånd från RFV men sådana skadestånd betalas sällan ut. Var finns rättssäkerheten? Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att de drabbade ska få sina ersättningar inom rimlig tid?
fr · GS11220 · 2004-10-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:220 av () till statsrådet om regeringens projekt presenterades delresultat av regeringens Flickaprojekt. Var fjärde svensk tjej känner sig pressad av mediernas skönhetsideal var ett av resultaten. Utöver undersökningar har bedrivit uppsökande verksamhet. Över 50000 ungdomar har besökt projektets buss som varit runt i 25 städer i landet. Projektet, med dess olika intervjuundersökningar, och försöket att höja ungdomars mediekritiska medvetande är väldigt viktigt, men det visade egentligen inget nytt. Att unga flickor känner sig pressade av sjuka skönhetsideal redogjordes redan förtjänstfullt i böcker som . Att bilden av kvinnor och män i modetidningar, reklam, film och TV påverkar flickor mer negativt än pojkar är heller ingen nyhet. Vad som dock ännu inte undersökts utförligt är vilka ideal som präglar de unga pojkarna i samhället samt hur vi rent konkret sakpolitiskt går vidare för att höja flickors status och självkänsla i samhället. Vad avser statsrådet att göra för att höja flickors självförtroende samt kommer ett liknande "pojkeprojekt" att genomföras?
fr · GS11221 · 2004-10-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:221 av () till finansminister om växande regioner och anslagen till länsstyrelserna är landets sjunde folkrikaste län. Det är en stor omvandling @ 1970 var landets 17:e största län sett till befolkning. har folkmängd vuxit , vilket är den kraftigaste befolkningsutvecklingen av samtliga län i . Att fler människor flyttat till är förstås positivt. Det bäddar för en gynnsam framtid. Fler jobb, fler företag och högre omsättning i de befintliga företagen är mer än upplyftande. Vad gäller fördelning av förvaltningsmedel till länsstyrelser behandlas dock som om länet fortfarande vore litet @ trots att så uppenbarligen inte är fallet. I fråga om förvaltningsanslagets storlek placeras först på 18:e plats. Fördelningen av förvaltningsmedel till landets länsstyrelser tenderar att för växande regioner leda till växande obalanser mellan uppgifter och resurser. Med fler människor som vill bo i ökar trycket på frågor som har att göra med hur marken ska användas. Senast en översyn av fördelningen av anslagen till länsstyrelserna gjordes var 1998. Mot bakgrund av uppgifterna ovan ter sig en förnyad prövning av anslagen till länsstyrelserna angelägen. Krav på en sådan förnyad prövning har också framförts av den så kallade (SOU 2004:19). Avser statsrådet att genomföra en översyn av principerna för fördelning av anslagen till landets länsstyrelser?
fr · GS11222 · 2004-10-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:222 av () till finansminister om hushållsnära tjänster Enligt en presenterad undersökning är det ca 220000 personer som uppgett att de betalt svart för städning. uppskattade RFV att denna sektor omsatte . har debatten förts kring alla människors möjlighet att köpa så kallade hushållsnära tjänster. Den enda framgång som kan noteras är att det för anställda i vissa företag erbjuds denna typ av service som en löneförmån. I övrigt förs fortfarande debatten utifrån perspektivet pigtjänster. Detta är djupt kränkande för alla som arbetar inom kommunernas hemtjänst. Statistik visar också att kvinnor fortfarande tar den stora merparten av ansvaret för hem och barn. Enligt en rapport av och har kvinnorna ökat sin obetalda arbetsbörda i hemmet från 29,9 till . Nuvarande skattesystem har skapat ett omfattande svartarbete. De som nyttjar tjänsterna blir brottslingar. De som utför tjänsterna hamnar utanför alla trygghetssystem och försäkringsskydd. tappar staten miljarder i möjliga skatteintäkter. När efterfrågan på en viss typ av tjänster inte tillåts på den vita marknaden blir också utbudet av utförare begränsat. På många håll i finns det helt enkelt inte möjlighet att köpa hushållstjänster trots att efterfrågan finns. Ett annat skattesystem skulle stimulera många att starta företag i branschen. Vilket initiativ avser ministern att vidta för att bidra till att många nya företag kan startas inom städsektorn och att svarta arbeten kan bli vita?
fr · GS11223 · 2004-10-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:223 av () till statsrådet om flyglinjen /Hagfors@Arlanda För glesbygdskommunerna i norra är det av stor betydelse att ha tillgång till flyget som en snabb "kommunikationsväg" för att motverka nackdelarna av långa och tidsödande transportavstånd. För både och har den dagliga flyglinjetrafiken till varit av särskild betydelse eftersom det saknas tillgång till alternativa direktkommunikationer. Tyvärr har mörka moln hopat sig för den framtida flyglinjetrafiken mellan /Hagfors@Arlanda, detta på grund av sparbeting som drabbat Rikstrafiken som sköter upphandlingen för sträckan. De fastställda transportpolitiska målen borde vara vägledande vid trafikupphandling för flyglinjen, inte fördyrad upphandling på andra transportsträckor. Det är inte acceptabelt att Rikstrafikens underskott från föregående år ska vara avgörande för flygtrafiken för norra , en region starkt beroende av direktflyget mellan Torsby@Arlanda. Den situation som Rikstrafiken har hamnat i kräver att ansvarigt statsråd ingriper. Jag vill också göra statsrådet uppmärksam på att har beviljat ett statligt stöd på 21 miljoner för ombyggnation av terminal, driftsbyggnad och teknisk utrustning med mera. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa frågan till statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att de transportpolitiska målen ska vara vägledande för att säkra det fortsatta driftbidraget för flyglinjen /Hagfors@Arlanda?
fr · GS11224 · 2004-10-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:224 av () till miljöminister om tillåtlighetsprövning för den nya E4-sträckningen mellan och Starten på det nya E4-bygget mellan och står och faller med tillåtlighetsprövning. Den nationella väghållningsplanen har angivit som byggstart, men ännu har inget besked kommit från . Det är nödvändigt att omgående fattar beslut om tillåtlighetsprövning om det ska bli någon byggstart . Att bygget kommer i gång är viktigt eftersom E4 kan beskrivas som ryggraden i det förgrenade nätverk av vägar som täcker landet. I sin nordsydliga riktning är den avgörande för utvecklingsmöjligheterna för stora delar av . Den är även utomordentligt viktig ur regional synvinkel. Regionen och i synnerhet kustkommunerna har stor arbetslöshet. Såväl totalt för hela befolkningen som för ungdomar ligger arbetslösheten bland den högsta i riket. För regionens skogsindustri är det också viktigt att vägnätet och dess broar har sådan bärighet året om att det inte riskerar att bli avbrott i transporterna. Skogsindustrin med sina stora och för oerhört viktiga exportföretag har framfört att vägarna är så dåliga att inga timmertransporter kan ske. På detta förlorar skogsindustrin enorma summor pengar. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att omgående ska kunna fatta beslut om tillåtlighetsprövning för den nya E4-sträckningen mellan och ?
fr · GS11225 · 2004-10-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:225 av () till utrikesminister om slaveriet i Slaveriet i förbjöds i lag 1981, men utan någon straffpåföljd. Därför fortsätter människor att hållas i en form av livegenskap eftersom tradition, kultur och religion i samhället tillåter detta. Är man född av en mor som lever i denna livsform förblir man slav och uppfostras till att finna sig i detta förhållande där någon annan äger ens liv, bland annat genom ens arbete. Man har heller ingen arvsrätt utan den tillfaller slavägaren. FN:s kommission mot rasdiskriminering verifierar detta förhållande och kräver åtgärder av den mauretanska regeringen. EU har samarbetsrelationer med landet. vill också komma med i Barcelonaprocessen. Det är utomordentligt angeläget att landets regering utsätts för tydliga krav att avskaffa dessa förhållanden som utgör ett allvarligt brott mot mänskliga rättigheter. Jag vill fråga utrikesministern om hon är beredd att inom ramen för EU:s relationer till påverka landets regering att vidta åtgärder mot det slaveri som förekommer i landet inkluderande att dessa brott mot grundläggande mänskliga rättigheter straffbeläggs.
fr · GS11226 · 2004-10-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:226 av () till justitieminister om statistikredovisning avseende Högsta domstolens ärenden Högsta domstolens (HD) avgöranden är prejudicerande för de svenska allmänna domstolarna. Det är också HD som beslutar angående ansökningar om resning. HD:s avgöranden går att finna bland annat via domstolens egen hemsida men också i ett flertal databaser och publikationer. Det är mycket bra att denna viktiga information görs lättillgänglig @ inte minst för att öka allmänhetens möjligheter att ta del av avgörandena. Ett öppet rättsväsende är också av stor vikt för medborgarnas förtroende till rättssystemet. HD ska enligt regeringens regleringsbrev för domstolsväsendet själv utforma sina mål för handläggningstider med mera för tvistemål, brottmål, övriga mål, prövningstillstånd och redovisningen utifrån de uppsatta målen. I regleringsbrevet uppställs det således inga krav på statistikredovisning av antalet resningsansökningar och beslut om beviljad resning eller hur sådan redovisning bör göras tillgänglig. Avser justitieministern att, i form av regleringsbrev eller på annat sätt, ställa krav på att redovisar statistik bland annat beträffande antalet resningsansökningar och beslut om beviljad resning?
fr · GS11227 · 2004-10-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:227 av () till socialminister om psykiska funktionshinder Debatten om psykiatrin har fått en kraftig slagsida mot hälso- och sjukvården. I synnerhet slutenvård och tvång har satts i fokus som det som ska lösa psykiatrins brister. Men det är en mycket snäv vinkling enligt min mening. När vi talar om psykiatrin ska vi komma ihåg att den består av människor med olika behov och med ett flertal olika sjukdomsbilder som varierar och mellan individer. Det finns inom psykiatrin de som drabbas av svåra sjukdomstillstånd som leder till mer eller mindre svåra funktionshinder. Genom de utvärderingar som bland annat genomfört av psykiatrireformen konstaterar man att just den del som berör den psykiska ohälsan som funktionshinder är eftersatt. Det gäller bland annat frågan om sysselsättning och tillämpningen av LSS. Att ha en psykisk sjukdom eller funktionshinder innebär också en stigmatisering som inte minskat utifrån den bild av psykisk sjukdom som utmålas i medierna. Vi är på väg att få en bild av den psykiskt sjuka eller funktionshindrade människan som "en våldsam och oberäknelig galning". Min fråga till socialminister är därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att öka stödet till de psykiskt funktionshindrade och minska risken för stigmatiseringen?