ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12512 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:512 om förståndshandikappade på fängelse har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av att det finns personer med förståndshandikapp på våra fängelser. har fått svar på en liknande fråga, där jag redogjorde för det arbete som pågår i med anledning av betänkande. Jag nämnde också att det inom kriminalvården pågår ett arbete för att se över omhändertagandet av psykiskt störda i anstalt. Detta kommer även att komma intagna med förståndshandikapp till godo. För alla intagna upprättas en individuell verkställighetsplan utifrån de behov den dömde har under verkställigheten och inför frigivningen. Det ger goda möjligheter att anpassa verkställigheten efter individuella behov. Inom ramen för verkställigheten är det möjligt att placera förståndshandikappade intagna i särskilt boende. Då förståndshandikappade intagna är mycket få skulle särskilda anstaltsavdelningar för dem i praktiken innebära isolering. Det är humanare och man tillgodoser bättre deras speciella behov genom att verkställigheten anpassas särskilt avseende exempelvis boende, sysselsättning och omvårdnad.
frs · GS12513 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:513 om svenska barnsoldater har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta med anledning av kritiken i rapporten @ Global Report 2004. Ovan nämnda rapport pekar på att det är oklart om barn mellan , som utbildats på kurser organiserade av Frivillig befälsutbildning (FBU) kommer att kallas in i händelse av krig och allmän mobilisering. Vidare menar att rapporten riktar kritik mot att ungdomar mellan har möjlighet att lära sig hantera eldhandvapen. är part till FN:s konvention om barnets rättigheter och dess fakultativa protokoll om indragning av barn i väpnade konflikter. ratifikation av det fakultativa protokollet föregicks av godkännande (prop. 2001/02:178, bet. 2002/03:SoU2, rskr. 2002/03:18). I propositionen konstaterade regeringen att den ungdomsverksamhet som bedrivs av Försvarsmakten och de frivilliga försvarsorganisationerna inte står i strid med protokollets bestämmelser. Försvarsmakten bedriver ungdomsverksamhet genom att anordna kurser för ungdomar och där förmedla information om totalförsvaret och då särskilt Försvarsmaktens uppgifter i stort, yrkesinformation, information om plikttjänstgöring och frivillig försvarsverksamhet. Verksamheten bygger på frivillighet och målsättningen är att väcka intresse för verksamheterna och underlätta en framtida rekrytering till officersyrket. De frivilliga försvarsorganisationerna bedriver totalförsvarsinriktad ungdomsverksamhet. Denna verksamhet omfattar utbildning och föreningsverksamhet. Ungdomsutbildningen bedrivs utifrån föreningarnas egna stadgar, behov och utbildningsplaner. Skjututbildning med gevär får genomföras endast med den som fyllt och skjututbildning med automatvapen får genomföras endast med den som fyllt . Skjututbildning sker endast mot fasta måltavlor och vapen får aldrig tilldelas ungdomarna för enskild förvaring eller enskilt utnyttjande. Ungdomsverksamheten syftar alltså endast till att informera om och väcka intresse för totalförsvaret. Det är inte fråga om frivillig rekrytering till de väpnade styrkorna och strider således inte mot det fakultativa protokollet. Enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt gäller totalförsvarsplikt för samtliga som är 16@70 år gamla och som är bosatta i . Vi har inte medlemmar i våra väpnade styrkor, det vill säga Försvarsmakten och hemvärnet, som är gamla. Inte heller avtalspersonal som på frivilligbasis tecknat avtal med Försvarsmakten eller hemvärnet får vara under . Enligt förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet får avtal om tjänstgöring ingås med den som fyllt eller, om tjänstgöringen avser Försvarsmakten, . Den som är kan således endast få tjänstgöringsuppgifter inom totalförsvaret som inte faller inom det militära försvaret. I händelse av höjd beredskap eller krig kan den som är få en uppgift inom totalförsvaret. Det är emellertid inte fråga om en uppgift inom de väpnade styrkorna och någon risk för inkallelse till dessa finns inte. Mot bakgrund av vad som har beskrivits finner jag det inte nödvändigt att vidta några åtgärder.
frs · GS12514 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:514 om miljarder till fusionsforskning har frågat mig om jag vid nästa Ekofinmöte avser att stödja ett eventuellt tilläggsyrkande till EU:s budget för att stödja fusionsforskning, fusionsprojektet . Fusionsforskning finansieras inom ramprogrammen för forskning och konstruktionen av fusionsprojektet avses ske inom den ordinarie budgeten för det sjunde ramprogrammet samt därefter följande ramprogram. Den diskussion som pågår om att EU kan komma att driva ITER i egen regi utgår från att kostnaden för EU:s ramprogram ska vara oförändrad jämfört med ett internationellt projekt. Detta åstadkoms genom att som värdnation fördubblar sin insats samt genom att ett europeiskt projekt blir billigare än ett internationellt projekt. Kommissionen kommer att presentera ett förslag till det sjunde ramprogrammet och finansiell ram för programmet är ännu inte fastställd. Frågan om ITER finns inte med på dagordningen för nästa Ekofinmöte som äger rum varför det inte kommer att bli aktuellt att ta ställning till ett sådant yrkande.
frs · GS12515 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:515 om den svenska smärtvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka den svenska smärtvården. besvarade jag en fråga (2004/05:362) om smärtsjukvården. Jag ber att få hänvisa till det svaret.
frs · GS12516 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:516 om nya droger har frågat mig när jag kommer att presentera det aviserade förslaget som rör nya droger. Som jag nämnde i mitt interpellationssvar till så planerar vi att ha ett förslag klart , det vill säga . Jag har därefter för avsikt att återkomma till med en proposition . Eftersom framför uppfattningen att vår förmåga att hantera nya ämnen lagstiftningsvägen är obefintlig så vill jag passa på att repetera några fakta som jag redovisade i mitt förra svar till . Det är i själva verket så att vi har ett internationellt sett mycket väl fungerande system som möjliggör att preparat snabbt kan klassificeras som narkotika eller hälsofarlig vara. Vi har också inom EU ett väl fungerande system där medlemsländerna rapporterar förekomsten av nya ämnen som inte tidigare är narkotikaklassade, vilket medför att vi kan utnyttja EU:s samlade kompetens för att få till stånd en grundlig analys av nya ämnen som dyker upp på missbruksmarknaden. En betydande svårighet när det gäller bland annat GBL och butandiol är att den nuvarande lagstiftningen inte är anpassad för ämnen som har en stor legal användning. Det är denna fråga som vi nu utreder inom .
frs · GS12517 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:517 om EU:s grannskapspolitik har frågat mig om jag ämnar driva på arbetet med EU:s grannlandspolitik så att länder som väljer att följa EU:s normer för demokrati, till exempel och , kan få tillträde till bland annat den gemensamma marknaden. Frågan om EU:s grannlandspolitik är viktig, inte minst mot bakgrund av det som händer i . Grannlandspolitiken, som förkortas ENP @ European Neighbourhood Policy @ lanserades på bland annat svenskt initiativ under namnet . Målsättningen med denna politik är att motverka uppkomsten av nya skiljelinjer i efter . För att uppnå detta ska unionen stimulera politiska och ekonomiska reformprocesser, främja ekonomisk integration och hållbar utveckling samt ge politiskt stöd och bistånd till EU:s östliga och sydliga grannländer. Grannlandspolitiken konkretiseras i handlingsplaner, som förhandlas fram mellan kommissionen och respektive land. Medlemsstaterna har haft goda möjligheter att påverka denna process och har arbetat särskilt hårt för ett tydligt frihandelsperspektiv och betonat att EU bör kunna erbjuda samma möjligheter till alla länder som omfattas av politiken. Som sammanfattande svar på frågan vill jag alltså framhålla att varit, är och kommer att fortsätta vara i allra högsta grad pådrivande när det gäller den europeiska grannlandspolitiken. Detta inkluderar på att länder som i handling visar att de ansluter sig till de grundläggande värderingar som EU står för också ska ha möjlighet att få tillgång till EU:s inre marknad.
frs · GS12518 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:518 om helikopterberedskapen på har frågat mig vad som händer med helikopterberedskapen på efter . När det gäller är det som är ansvarig myndighet. har valt att lösa denna uppgift genom bland annat avtal med Försvarsmakten. Med anledning av minskningarna i Försvarsmaktens grundorganisation har regeringen gett ett uppdrag till att utreda konsekvenserna för . I frågan om helikoptrarnas basering är en av de viktigaste utgångspunkterna för regeringen att öka integrationen mellan flottan och helikoptrar med sjöoperativ förmåga. Med utgångspunkt i detta krav är regeringens bedömning att helikoptrar med sjöoperativ förmåga bäst utvecklas i /. Regeringen har därtill konstaterat att det finns stora begränsningar när det gäller möjligheterna att utveckla till en modern helikopterbas som kan uppfylla de krav som flygverksamheten med de nya militära helikoptrarna ställer, inte minst från säkerhetssynpunkt. Det är viktigt att känna till att antalet helikoptrar i Försvarsmakten kommer att minska kraftigt, från ca 100 ned till ca 50 stycken. Dessa helikoptrar ska i första hand användas för de behov Försvarsmakten har. Det är då angeläget att Försvarsmaktens helikopterflottilj ges en organisation så att man kan lösa sina militära uppgifter. har också slagit fast att stöd till samhället inte ska vara en dimensionerande faktor för utformningen av Försvarsmaktens resurser. I en nödsituation kan dock alltid räddningsledaren begära hjälp av de resurser som finns tillgängliga. Helikopterverksamheten vid kommer att bedrivas som tidigare under större delen av 2005. Detta beror på två saker, dels ska flytten, under förutsättning av beslut, påbörjas först och dels på att avtalet med om sjöräddning har en uppsägningstid.
frs · GS12519 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:519 om naturskyddsförrättning har frågat mig om och när jag avser att slutföra beredningen av frågan om naturskyddsförrättning. inkom och med en gemensam rapport innehållande förslag till en ny lag om naturskyddsförrättning. Syftet med den nya lagen är enligt rapporten att genom en lantmäteriförrättning lösa frågor om ersättning och inlösen i anslutning till beslut om naturreservat, kulturreservat, biotopskyddsområde och vattenskyddsområde. Enligt förslaget ska lagen om naturskyddsförrättning utgöra ett alternativt förfarande till de nu gällande bestämmelserna om ersättning och inlösen i 31kap. I rapporten föreslås även vissa ändringar i och i anläggningslagen (1973:1149). Rapporten har varit föremål för remissbehandling. Även om flera remissinstanser var positiva till användandet av ett förrättningsförfarande riktades kritik mot att förslaget till ny lag om naturskyddsförrättning innebär att det tillskapas två alternativa förfaranden där olika instanser, fastighetsdomstol respektive miljödomstol, kommer att pröva ett eventuellt överklagande. Två alternativa förfaranden innebär bland annat frågor om vilket förfarande som har företräde. Ett antal remissinstanser var även kritiska mot att den nya lagen innehåller bestämmelser som möjliggör för sakägare att få ersättning för sina rättegångskostnader. Lagen ansågs i den delen stämma dåligt överens med den lågkostnadsprofil som annars kännetecknar förrättningsförfarandet. Ett par remissinstanser avstyrkte förslaget med motiveringen att det inte framgår vilken konkret effekt förslaget får på genomförandetiderna. Regeringen anser att det är viktigt att takten i genomförandet av områdesskydd ökar och att olika insatser kan behövas för att fler områdesskydd ska kunna inrättas. Remissinstanserna har dock pekat på flera problem med det förslag till lag om naturskyddsförrättning som och lämnat. Det är tveksamt om ett genomförande av förslaget skulle vara ett effektivt sätt att korta genomförandetiderna vid inrättande av områdesskydd. Jag avser att slutföra beredningen av förslaget.
frs · GS12520 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:520 om e-tjänster för byggande och boende har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillvarata den potential som Statskontoret pekat på för effektivisering av plan- och byggprocessen samt hanteringen av bostadsbidrag. Låt mig först konstatera att våra myndigheter mycket aktivt arbetar både med att effektivisera sina verksamheter och att göra dem lättillgängliga för medborgarna med stöd av IT. Effektivisering och en utveckling med målet att bli en så kallad 24-timmarsmyndighet ingår i alla myndigheters ordinarie uppdrag. Statskontoret konstaterar ju också i sin rapport för inre effektivisering av offentlig förvaltning att de svenska myndigheternas arbete med utvecklandet av så kallade e-tjänster år har placerat långt framme i de internationella jämförelser som regelbundet gjorts. ses över i den parlamentariskt sammansatta som regeringen tillkallade . Lagen reglerar bland annat hur detaljplaner ska utarbetas och bygglovärenden ska handläggas. Ett av kommitténs övergripande mål är att utveckla plan- och bygglagstiftningen så att den bättre tillgodoser kraven på en effektiv beslutsprocess som kraven på rättssäkerhet och medborgerligt inflytande kan säkerställas och utvecklas. I kommitténs uppdrag ingår bland annat att analysera vad olika förändringar i samhället efter PBL-reformen inneburit för detaljplanearbetet och redovisa vilka förändringar av plan- och bygglagstiftningen som utvecklingen kan motivera. I uppdraget ingår också att lämna förslag till åtgärder som kan effektivisera beslutsprocessen och förkorta dess längd. ska redovisa sitt uppdrag . När det gäller effektivisering av plan- och byggprocessen bedrivs utvecklingsarbete också inom flera myndigheter, bland andra , , länsstyrelserna och i landets kommuner. Man har bland annat gemensamt tagit initiativ till samverkansprojekt för att effektivisera bygglovsprocessen. bereds vidare ett uppdrag till berörda myndigheter för att effektivisera informationsutbytet mellan de olika aktörerna i detaljplaneprocessen. Frågor om bostadsbidrag handläggs i inom . Efter vad jag erfarit pågår ett arbete hos försäkringskassorna med utveckling av ett nytt ärendehandläggningssystem, som också ska omfatta bostadsbidraget.
frs · GS12521 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:521 om bostadspolitiken har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få samhällsbyggnadsminister att ändra uppfattning och följa regeringens linje i fråga om ägarlägenheter. Jag har i ett svar på en interpellation av de (interpellation 2004/05:118) redogjort för att regeringen och har bedömt att det inte bör införas någon lagstiftning om ägarlägenheter. fråga har ställts mot bakgrund av att samhällsbyggnadsminister under en debatt i kammaren nämnde ordet "ägandelägenheter". Av en senare debatt framgår att hon inte har avsett att ge uttryck för någon annan uppfattning än den som regeringen och har i frågan om ägarlägenheter. Jag kan alltså konstatera att regeringen och är överens om att det inte bör införas lagstiftning om ägarlägenheter. Det finns alltså inte någon anledning för mig att överväga åtgärder av det slag som har angett.
frs · GS12522 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:522 om bostadspolitiken har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den av mig uttalade bostadspolitiken även ska företrädas av min regeringskollega, statsrådet . Detta med hänvisning till vad vi sagt om ägarlägenheter. Min egen uppfattning om detta med att äga sin bostad klargjorde jag i samband med interpellationsdebatten . Justitieministern och jag är helt överens om bostadspolitiken. Regeringen har gjort bedömningen att det inte bör införas någon lagstiftning om ägarlägenheter och jag har alltså ingen annan uppfattning i den frågan. Med detta hoppas jag en gång för alla ha klarat ut eventuella missuppfattningar.
frs · GS12523 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:523 om tjänstehandel för tillväxt har frågat vad jag avser att göra för att ska få del av de positiva effekter som tjänstedirektivet har som detta bidrager till Lissabonstrategins mål. Jag vill att ska få del av de positiva effekterna av ett tjänstedirektiv. För att säkerställa detta vill jag arbeta för att få en fungerande inre marknad för tjänster förverkligad. Ökad rörlighet och integrering av tjänstesektorn är av stor betydelse för ökad konkurrenskraft och tillväxt i och i övriga EU. Förslaget utgör en viktig del av Lissabonstrategin om att EU ska vara den mest konkurrenskraftiga och kunskapsbaserade ekonomin i världen. För @ som ett handelsberoende land och med relativt få hinder för tjänsteutövare @ är detta av central betydelse. Det är min och regeringens uppfattning att det är nödvändigt med en reglerad tjänstemarknad med klara och tydliga regler. Jag anser dock att det behövs tydliga och klara justeringar i det nu liggande förslaget för att säkerställa grundläggande svenska intressen och jag kan inte acceptera försämringar i den svenska välfärdsmodellen eller att vissa sektorer och områden försvagas. Därför har i de förhandlingar som inleds i lagt en allmän granskningsreservation. Jag vill inte heller utesluta att vi kan komma att begära undantag från vissa delar av förslaget till direktiv.
frs · GS12524 · 2004-12-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:506 om placering av bistånd, 511 om ny myndighet till , 524 om nytt av bistånd och 588 om nytt av bistånd , och har i sina frågor pekat på de fördelar som en lokalisering till av den planerade myndigheten för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete skulle ge och frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för en sådan placering. Per har frågat mig vilka kriterier som kommer att vara avgörande för beslutet om lokalisering. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen föreslog i propositionen Gemensamt ansvar @ politik för global utveckling (prop. 2002/03:122) att en självständig funktion för utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet skulle inrättas. antog förslaget (bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Utifrån propositionens förslag lät utreda former för utvärderingsfunktionen. I utredningen ansågs tre lokaliseringsorter särskilt lämpliga: , och . Regeringen redovisade verksamhetens närmare inriktning i budgetpropositionen (2004/05:1, volym 4). bereder olika frågor inför inrättandet av den nya myndigheten, bland annat direktiv för en organisationskommitté, rekrytering av en utredare tillika blivande myndighetschef och lokaliseringsort. Beträffande lokaliseringsort sker en bedömning utifrån en rad kriterier: närhet till forskningsmiljö inom relevanta ämnesområden och med internationella kontakter eller nätverk, lokal arbetsmarknad, närhet till svenska granskningsobjekt och så vidare.
frs · GS12526 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:526 om funktionshindrade och idrott har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att uppfyller för att funktionshindrade får samma tillgång till idrott som andra människor. svarade jag på en fråga från , fråga 2004/05:411, om för rekreation och idrott och dess tillämpning inom dövidrotten. Jag svarade då att inriktningen att staterna ska vidta åtgärder för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning samma möjligheter till rekreation och idrott som andra återspeglas i regeringens proposition En idrottspolitik för 2000-talet (1998/99:107). Regeringen angav där att det är väsentligt att äldre människors och funktionshindrades behov av motion uppmärksammas. Förutsättningar måste finnas för hela befolkningen att bedriva olika former av idrott och motion och förutsättningarna måste anpassas till olika människors intressen och fysiska förmåga. Inom den särskilda satsningen Handslaget med idrottsrörelsen är en av grundförutsättningarna att idrottsrörelsen ska hålla tillbaka avgifterna. Regeringen har vidare angett att verksamhet för funktionshindrade är ett prioriterat område inom satsningens ram. av satsningen har avslutats. En fullständig redovisning av verksamheten ska lämnas av till . Jag avser mot denna bakgrund inte nu att vidta några åtgärder i denna fråga.
frs · GS12527 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:527 om jämställdhetsarbete för män har frågat vad jag avser att göra för att båda könen uppmärksammas i jämställdhetsarbetet. Förskolan är det första organiserade steget i flickors och pojkars livslånga lärande. Det är viktigt att jämställdhetsarbetet börjar . Förskolan ska vara en plats där grunden läggs för ett demokratiskt samhälle. All personal i förskolan och skolan ska främja jämställdhet mellan könen. I läroplanen för förskolan (Lpfö98) formuleras verksamhetens värdegrund och jämställdhetsuppdrag. I regeringens proposition Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11) lyfts behovet av att förskolans jämställdhetsarbete breddas och fördjupas fram. fattade regeringen beslut om en jämställdhetsdelegation för förskolan (U2003:12) som ska lyfta fram, förstärka och utveckla förskolans jämställdhetsarbete. Delegationen har som huvuduppgift att driva på utvecklingen för en jämställd förskola. delade delegationen ut till 18 jämställdhetsprojekt runtom i landet. Delegationen ska även lyfta fram goda exempel på insatser i och i andra länder för att stimulera fler män att söka sig till utbildningar med inriktning mot barn och arbete i förskolan samt även föreslå insatser för att behålla män som redan arbetar i förskolan. I sitt delbetänkande Den könade förskolan - om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete (SOU 2004:115) beskriver delegationen vad jämställdhet och genus i förskolan innebär, hur förskolor arbetar med jämställdhet och hur lärarutbildningen och andra utbildningar tar upp frågorna. Utbildning och kompetens i värdegrundsfrågor har stor betydelse för kvaliteten i förskolan och skolan. Regeringen har därför avsatt medel för utbildning av så kallade genuspedagoger. Utbildningen riktar sig till pedagoger och lärare i förskolan, och gymnasieskolan. Regeringens ambition är att det ska finnas minst en genuspedagog som jämställdhetsresurs i varje kommun /2005. har 170 kommuner någon utbildad genuspedagog och ca 200 genuspedagoger har utbildats. Alltför få män väljer att bli förskollärare. Andelen män i förskolan ligger på 2,. har antalet män ökat med drygt 400. har det dock anställts mer personal @ flest kvinnor @ vilket innebär att männens andel minskat något. Oavsett hur könsfördelningen ser ut ska förskolans personal arbeta med jämställdhet. Förskolan behöver utbildad personal av båda könen. Det är också mycket viktigt att fler män väljer att bli förskollärare och barnskötare. Men män ska inte in i förskolan enbart för att de är män och arbeta med det som kan uppfattas som traditionellt manliga uppgifter, som att spika, hamra och brottas med barnen. Då riskerar förskolan i stället att förstärka stereotypa könsroller. Jag har tillsammans med skolministern inbjudit företrädare för lärarutbildningarna, kommuner och myndigheter med flera till konferensen för kvalitet i förskola och skola för att få fart på jämställdhetsarbetet på alla nivåer och visa att jämställdhet är en kvalitetsfråga för både kvinnor och män.