ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11735 · 2004-02-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:735 av i (s) till statsrådet om utbildning inom aktivitetsgarantin beslutade regeringen om i bidrag till för utbildning vid folkhögskolorna för deltagare i aktivitetsgarantin, de så kallade SAGA-medlen. Syftet var att ge arbetslösa baskunskaper som krävs för att påbörja yrkesinriktade studier eller kunna återgå till arbetslivet. Det statliga bidraget är beräknat på 2000 deltagare i genomsnitt vilket nåddes redan första året. Folkhögskolorna har fyllt kvoten för deltagare och inte använt mer än av anslaget . Enligt AMS har folkhögskolornas arbete haft en mycket positiv effekt att stimulera arbetslösa och de med avbruten skolgång att börja studera. Fler blir motiverade att delta i olika utbildningar och får därmed bättre förutsättningar till arbete och egen försörjning. Möjligheterna att använda SAGA-medlen är begränsade till dem som är . Begränsningen gör att en framgångsrik metod inte kan appliceras på en grupp unga som har behov av stimulans för studier och utbildning. AMS anser att effekterna är så goda att de även vill öppna möjligheten för unga . Men dagens regler medger inte detta. AMS har därför förslagit att åldersgränsen bör sänkas till . Det är en angelägen åtgärd, särskilt när ungdomsarbetslösheten ökar kraftigt. Har arbetsmarknadsminister för avsikt att göra en förändring av åldersgränsen för SAGA-pengarna?
fr · GR11736 · 2004-02-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:736 av () till statsrådet om funktionshindrades rätt till telekommunikation på lika villkor Intentionen och målsättningen när det gäller samhällets insats för de funktionshindrade är att i största möjliga mån ge de funktionshindrade samma rättigheter och möjligheter som övriga i samhället. Vi har nåtts av kritik av hur tjänster när det gäller telefoni och faxtjänst fungerar. I detta fall gäller det Respons texttelefons faxtjänst. Den funktionshindrade har ingen möjlighet att själv kontrollera om faxet nått mottagaren och upplever stor osäkerhet i detta. Kunden har försökt få till stånd en diskussion med Respons om hur tjänsten skulle kunna förbättras men mötts av oförståelse och hänvisningar till de rutiner som avtalats med PTS. Vidare kostar det 5kr per samtal för personer som vill nå en funktionshindrad via Respons faxtjänst. Det är dyrare än samtalskostnaden för att skicka ett fax och det finns personer som drar sig för att använda Respons och sätta sig i förbindelse med den funktionshindrade. Detta drabbar den funktionshindrade och kan inte anses ligga i linje med de intentioner som finns i gällande de funktionshindrades möjligheter till ett normalt liv. Det borde vara självklart att en funktionshindrad kan vända sig till den tjänst som samhället inrättat för att underlätta telekommunikationer för funktionshindrade och förvänta sig att man där är beredd att kommunicera på den funktionshindrades villkor. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förbättra för de funktionshindrade att kunna kommunicera på samma villkor som övriga när det gäller telekommunikation?
fr · GR11737 · 2004-02-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:737 av () till justitieminister om förslag till ny patentlag I varnar fem direktörer för förslag till ny patentlag. De anser att förslaget hotar tillväxten genom att i stort sett omöjliggöra för företagen att patentskydda datorrelaterade uppfinningar. Förslaget, menar de, slår speciellt hårt mot den kunskapsintensiva svenska industrin. Förslaget bör nu gå till förlikning i EU, och där har ministerrådet möjlighet att helt avvisa parlamentets förslag. Jag vill fråga ministern om han avser att agera i denna fråga och till exempel kräva att parlamentets ändringsförslag till kommissionens ursprungstext förkastas.
fr · GR11738 · 2004-02-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:738 av () till justitieminister om nedläggning av Tingsrätten i fortsätter att lägga fram utredningar om sammanslagningar och nedläggningar av tingsrätter runtom i . har presenterat utredningar om län och delar av och . Om dessa utredningar kommer att följas innebär det att ytterligare sex eller möjligen fem tingsrätter läggs ned. Ambitionerna att skapa större domstolar, belägna i de större städerna, möter stort motstånd ute i landet. slutsatser upplevs som förhastade och utan rejäl underbyggnad. Någon hänsyn tas inte till att de tingsrätter som föreslås bli nedlagda är de som tydligast uppfyller de uppställda verksamhetsmålen, som till exempel . Det innebär att den rättstrygghet och den kvalitet som råder riskerar att försämras för berörda medborgare. Utredningarna innehåller dessutom inga kostnadsberäkningar vad gäller resor, byggande och hyra av nya domstolslokaler med mera. Slutligen tas ingen hänsyn till vad en domstol kan ha för symbolvärde i rättsskipningens tjänst eller vilket värde de lokala advokatbyråerna har för medborgares och småföretagares möjligheter till juridisk service. Avser justitieministern att ta hänsyn till vad som angivits ovan om tingsrätter och föranstalta om en bredare utredning om de samhälleliga konsekvenserna av en eventuell nedläggning av bland annat Tingsrätten i ?
fr · GR11739 · 2004-02-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:739 av () till utrikesminister om illegala konfiskationer av assyrisk/syriansk, kaldeisk och armenisk egendom i Assyrier/syrianer, kaldéer och armenier, vilka deporterades i blev till största delen mördade. Den turkiska staten har konfiskerat deras fastigheter med motiveringen att de som mördats rubricerats som "försvunna" sedan den ödesdigra deportationen och inte vakat över sina egendomar. Dessa konfiskationer har bland annat skett . I officiella och tillgängliga handlingar och beslut kallar turkiska staten dessa fastigheter för "övergivna armeniska tillgångar". Över- och efterlevande rättmätiga arvingar har inte kunnat hävda sin rätt. Några uppgifter om vilka de tidigare armeniska ägarna en gång varit kan myndigheterna inte ange. Turkiska staten har begått dessa övergrepp som landet har varit medlem i . Jag vill fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förmå att återlämna de fastigheter, som orättmätigt konfiskerats på ovannämnda grunder, till deras rättmätiga assyrisk/syrianska, kaldéiska och armeniska ägare?
fr · GR11740 · 2004-02-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:740 av () till statsrådet om säkerhet och trygghet på förläggningar , chefen för polisens trafficking-grupp i , har i GT uttalat att det förekommer att flickor hämtas av hallickar från flyktingförläggningar och tvingas att prostituera sig. Han antyder att mörkertalet kan vara stort. I driver en transitenhet i Mäshult. Totalt bor omkring 150 människor på förläggningen . fåtaliga personal på anläggningen arbetar . Detta innebär att på kvälls- och samt under veckoslut och finns ingen personal på förläggningen över huvud taget. Med andra ord har de boende under åtskilliga av dygnets timmar ingen på plats att vända sig till om en akut situation uppstår. De flesta som bor på anläggningen har inga kunskaper i svenska. Det är inte heller ovanligt att asylsökande mår psykiskt dåligt på grund av traumatiska upplevelser. Jag finner det anmärkningsvärt att tillåter att ett så stort antal nyanlända flyktingar, varav många är barn, lämnas utan personal under en stor del av dygnet. Att det dessutom skulle kunna vara så att flickor hämtas och tvingas att prostituera sig skulle med den rådande personalsituationen vara fullt möjligt. Detta väcker frågan hur personalsituationen ser ut på övriga anläggningar. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att öka säkerheten och tryggheten för dem som bor i förläggningar?
fr · GR11741 · 2004-02-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:741 av () till socialminister om behovet av särskilt boende för äldre Enligt minskar antalet äldreboenden i kommunerna kraftigt. , , väntas antalet platser i särskilt boende för äldre minska med 13500. tror inte att detta bottnar i en tillräcklig analys. Dessutom ser man ingen uppbyggnad av hemvården i den takt som skulle krävas för att möta det ökade behovet av denna vårdform när äldreboendena tas bort. Med tanke på den demografiska utvecklingen och otaliga rapporter från olika kommuner om köer till de särskilda boendena, flyttförbud för äldre och svårigheter för äldre makar att bo tillsammans av sina liv är mycket oroande. Det finns all anledning att misstänka att dessa nedskärningar snarare är en effekt av kommunernas sviktande ekonomi än av ett faktiskt minskat behov av särskilt boende. Våra äldre förtjänar en trygg boendeform också när de inte klarar av att bo hemma. För att åstadkomma detta behövs bättre underlag för det faktiska behovet av äldreboende och ett tydligare krav på kommunerna att ta ansvar för detta. Vad tänker ministern göra för att säkra behovet av särskilt boende i kommunerna?
fr · GR11742 · 2004-02-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:742 av () till statsrådet om EU:s nya smittskyddsmyndighet och I finns en stor bredd på den mikrobiologiska verksamheten. Där finns en infektionshygienisk enhet som är unik i världen genom att ha lyckats begränsa antibiotikaresistenta bakterier, MRSA. Det finns även ett stort bakteriologiskt och virologiskt laboratorium som är knutet till av säkerhetsklass 3. Där kan man finna en av världens största kollektioner av bakteriestammar, vilket är en resurs för forskare och sjukvård världen över. Forskningsverksamheten är stark inom mikrobiologi och immunologi. Forskarna koordinerar eller deltar redan i stora EU-projekt. Dessutom finns ett stort centrum för vaccinforskning med stark internationell anknytning. Forskningsenheter som finns i bedriver forskning i mikrobiologi, immunologi, vaccin och smittskydd och de har ett brett och gott samarbete. I finns lokaler i beredskap med möjligheter till utvidgning. Det är viktigt att den nya myndigheten kan samverka med de nationella myndigheterna i varje EU-land på ett likvärdigt sätt och att den nya myndigheten inte hamnar mitt i en akademisk strid om vilket universitet som är bäst. Sist men icke minst går kulturutbudet i i många fall att nå på promenads avstånd. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att garantera vetenskaplig kompetens och utvecklingsmöjligheter för EU:s smittskyddsmyndighet?
fr · GR11743 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:743 av () till justitieminister om nedläggning av polisstationer publicerades en undersökning om att allmänhetens förtroende för polisen är synnerligen lågt, både i storstad och glesbygd. Trots att justitieministern ofta framhåller att regeringen satsar på polisen sker nedläggningar av polisstationer alldeles för ofta. har antalet polisstationer minskat med en femtedel. Resurserna till polisen är ojämnt fördelade över , och framför allt i glesbygdslänen är tillgången till polis mycket dålig. Människor som bor i glesbygd känner stor otrygghet. Trots detta kommer besked om nya planerade nedläggningar. Som exempel kan nämnas att polisledningen i planerar nedläggning av polisstationerna i , , och . Är det justitieministerns ställningstagande att det är rimligt att resurstilldelningen till polisverksamheten är så dålig att det inte går att upprätthålla en rimlig polisiär verksamhet i glesbygdssamhällen?
fr · GR11744 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:744 av () till justitieminister om hantering av miljöbrott Ett av motiven för att samla ihop den tidigare så spretiga miljölagstiftningen till en miljöbalk var att det skulle bli tydligare och lättare att hantera miljöbrott på ett enhetligt sätt. Det visar sig nu att av alla anmälda miljöbrott ledde till åtal 2003. Den andelen är lägre än motsvarande andel före införande och den innebär en halvering . Hela kedjan lagar, föreskrifter, polis, åklagare och domstolar måste fungera för att resultatet ska bli tillfredsställande. har det funnits brister i olika led, men regeringen har ett samlat ansvar för helheten. Min fråga till ministern blir därför vad han avser att göra för att miljöbrott ska hanteras på ett mer tillfredsställande sätt.
fr · GR11745 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:745 av () till statsminister om etik- och tillväxtsamtal I en intervju med TT hävdade statsministern att det politiska utrymmet för att göra något gynnsamt för näringslivet inte är särskilt stort på grund av alla skandaler. Regeringen har tillsatt en förtroendekommission för att bland annat föra samtal om etik med näringslivet. I direktiven står det klart och tydligt att kommissionen ska "etablera en dialog med näringslivets ägare och företrädare om dagens situation när det gäller förtroendet för näringslivet". har det framkommit i medierna att kommissionens huvudsekreterare fått sparken just för att han ville samtala om etik med företrädare för näringslivet. På en fråga om han inte är för en debatt om moral och etik svarar ordförande : "Nej, jag har inget behov av det." som regeringen ställer krav på näringslivet att delta i samtal om etik för att regeringen ska vara villig att diskutera åtgärder för att främja ett bättre näringslivsklimat, så vägrar alltså den kommission som har regeringens uppdrag att föra dessa etiksamtal att ta sig med näringslivets representanter. Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att bidra till ett bättre näringslivsklimat och främja ett levande samtal om etik i samhället?
fr · GR11746 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:746 av () till statsrådet om kommunala merkostnader för asylsökande Asylsökande, tillsammans med engagerade människor och organisationer kring dessa, känner maktlöshet och en djup misstro mot rättssamhällets förmåga att hantera asylprocessen. Praxis i asylärenden har förskjutits i riktning mot en större restriktivitet vilket bekräftas av såväl flyktingorganisationer som migrationsmyndigheter. Otillräckliga resurser och en bristfällig asylprocess har tillåtit ärendeberget hos myndigheterna att växa. Till följd av dels asylsökandes upplevelser från hemländer, dels de trauma som utdragna asylprocesser kan föranleda drabbas många sökande av ohälsa. Kostnaderna för detta drabbar på ett orimligt sätt kommunen där den asylsökande vistas. Ett exempel är som betalade 5,6 miljoner för asylsökande som institutionsplacerats. Av denna kostnad ersätter kommunen med 3,3 miljoner. Därmed tvingas kommunen betala en nettokostnad på 2,3 miljoner. Härutöver kommer kostnaderna för arbetstid för personal i de enskilda ärendena. Statsrådet är förhindrad att uttala sig i enskilt fall men det är generellt sett orimligt att en kommun drabbas av extra kostnader för att har en förläggning där. Det kan försvåra för staten att hitta förläggningsplatser och strider helt mot finansieringsprincipen. Asylsökande är statens ansvar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att enskilda kommuner inte ska drabbas av orimliga kostnader till följd av asylsökandes ohälsa?
fr · GR11747 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:747 av () till statsrådet om skydd åt tjetjener i Konflikten i är oroande på många sätt. kränks de mänskliga rättigheterna och den humanitära situationen är ohållbar. Över 350000 personer har flytt från den sociala och ekonomiska misären som råder i . I lever knappt 300 tjetjener i väntan på att få uppehållstillstånd. Dessa människor har starka skyddsbehov och har enligt rätt att stanna i . Det råder stor risk för tjetjener som tvingas återvända till det konfliktfyllda området. ska regeringen ta beslut om dessa människor ska få uppehållstillstånd eller inte, trots att det är uppenbart att skyddskäl finns. Regeringen ska ta ställning till om kriget i är en väpnad konflikt och om människor därifrån har rätt att få skydd i . I nyhetssändningen Aktuellt kunde vi se hur en kvinna och hennes familj, några av de tjetjener som väntar på besked, vädjar om förbarmande från regeringens sida. Familjen mår oerhört dåligt i väntan på besked. Det är uppenbart att regeringen tvekar att ge tjetjenska flyktingar uppehållstillstånd. Om orsaken till detta är hänsynstagande till förhållande till , eller av rädsla för att ett stort antal tjetjener kommer att fly till är oklart. väntar vi på att regeringen ska ta beslut om tjetjener har skyddsbehov trots att har fastslagit att skyddsbehov finns. lider de tjetjenska flyktingarna. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att ge skydd åt de tjetjener som väntar på besked om att få stanna i ?
fr · GR11748 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:748 av () till näringsminister om stödet till kooperativ utveckling och de lokala utvecklingscentrumen beslutade om en stegvis höjning av anslaget till kooperativ utveckling, från 2001 till 2004. I budgetpropositionen markerar regeringen att den treåriga anslagshöjningen ska betraktas som en tillfällig programsatsning och avslutas . har gjort en översyn av det statliga stödet till kooperativ utveckling. Rapporten med bedömningar och förslag överlämnades till departementet. Den ger en mycket positiv bild av de lokala kooperativa utvecklingscentrumens (LKU) betydelse. föreslår en ny bidragskonstruktion grundad på en tredelning av stödet på politikområdena näring, arbetsmarknad och regional utvecklingspolitik. Det är angeläget att det statliga stödet till kooperativ utveckling och LKU säkras långsiktigt. Stödet bör ta hänsyn till LKU:s breda arbetsfält som sträcker sig över flera politikområden. Vilka åtgärder tänker näringsministern vidta för att säkra stödet till kooperativ utveckling och till och de lokala kooperativa utvecklingscentrumen ?
fr · GR11749 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:749 av () till näringsminister om generaldirektör vid För att en myndighet ska fungera på bästa möjliga sätt är det angeläget att framför allt tjänster på hög nivå inte är obesatta . Nuteks tidigare generaldirektör lämnade sitt uppdrag , och kände regeringen till att så skulle ske. Trots att så förflutit har regeringen ännu inte utsett ordinarie generaldirektör. Det är otillfredsställande både för den person som vikarierar på en dylik post och för organisationen i övrigt att tjänstetillsättningen dröjer på detta sätt. Exempelvis kan vissa andra tillsättningar inte ske, eftersom de måste göras av en ordinarie generaldirektör. Jag vill fråga näringsministern: Avser ministern att verka för att utse ordinarie generaldirektör vid och när kommer utnämningen att ske?
fr · GR11750 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:750 av () till näringsminister om EU:s system med utsläppsrättigheter Företaget har framfört upprepade varningar för att EU:s system med utsläppsrättigheter kommer att höja elpriset. Man beräknar att priset kommer att stiga med enbart på grund av detta system. Den energitunga industrin i landet arbetar även, enligt en artikel i , för att systemet snart ska ändras. Jag vill fråga ministern om han avser att agera inom EU i denna fråga.
fr · GR11751 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:751 av () till miljöminister om svenska nödhamnar Efter oljekatastrofen 2002 med tankern utanför den spanska kusten beslutade EU att varje land skulle utse nödhamnar. Olyckan i blev en gigantisk katastrof, bland annat på grund av oenighet om vilken hamn som den skadade tankbåten skulle bogseras till. I och rådets direktiv /59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen etc. föreskrivs i artikel 20 om skyddade platser. Enligt artikeln ska medlemsstaterna utarbeta planer för att i sina farvatten kunna ta emot fartyg i nöd. Likaså regleras vad som ska ingå i dessa planer. Enligt artikel 20 andra stycket skulle medlemsstaterna ha sina planer klara . har i samråd med till redovisat att gällande svensk lagstiftning med avseende på skyddade platser behövde ses över för att uppgifterna i artikel 20 ska kunna fullgöras. Det är viktigt att lagstiftningen blir heltäckande så att en akut händelse inte riskerar att falla mellan stolarna. har även givit förslag till ändringar i respektive lag som man bedömer behövs för att ska leva upp till EU-direktivets krav. Hotet mot bland annat från de kraftigt ökande oljetransporterna och de senaste årens långa rad av incidenter borde gjort detta arbete prioriterat. Vad avser ministern att göra för att skapa de nödhamnar vi enligt EU-direktiv /59/EG redan skulle ha?
fr · GR11752 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:752 av () till miljöminister om vattenvård och vattenmiljöförvaltning I den nya propositionen angående vattendistrikt och vattenmiljöförvaltning avsätts , vilket motsvarar cirka en fjärdedel av vad som tidigare beräknats behövas! Om tidsplanen ska hållas borde det faktum att är sent ute medfört en större satsning än tidigare beräknat eftersom arbetet nu ska utföras på i princip halva tiden. När nu satsningen är så markant lägre än tidigare beräknat behov och under förutsättning att rapporteringsdatum ska hållas är det en uppenbar risk att dubbelarbete uppstår. Denna rapportering blir då förhållandevis grov och gäller betydligt större områden än som borde ligga till grund för arbetet. I denna grövre skala finns en betydande risk för att stora arealer klassas som att de inte uppfyller god ekologisk eller god kemisk status eftersom sämsta situation inom området klassar ned hela området. Detta är en mycket dålig grund för det informations- och förankringsarbete som ska påbörjas och risken är uppenbar att man därför måste göra en mer detaljerad karaktärisering innan underlag som lämpar sig för vidare arbete kan redovisas. Är ministern beredd att frångå nästa rapporteringsdatum eller medför nuvarande hållning att första rapportering sker med en betydligt lägre ambitionsnivå enbart för att tillgodose direktivets tidsplan?
fr · GR11753 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:753 av () till socialminister om , som presenterades av ordförande , noterar att övergången till en kunskapsbaserad ekonomi i inte givit full utdelning i form av ökad produktivitet. Kommissionen vill därför bland annat se en ökad konkurrens inom den offentliga sektorns verksamhetsområden i . I rapporten konstateras bland annat att av institutioner för äldrevård i sköts av privata företag. Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av ?
fr · GR11754 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:754 av () till statsrådet om rapport , som presenterades av ordförande , noterar att övergången till en kunskapsbaserad ekonomi i inte givit full utdelning i form av ökad produktivitet. Kommissionen anser bland annat att konkurrensen är bristfällig inom byggindustrin, vilket lett till för höga priser. Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av ?
fr · GR11755 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:755 av () till jordbruksminister om , som presenterades av ordförande , noterar att övergången till en kunskapsbaserad ekonomi i inte givit full utdelning i form av ökad produktivitet. Kommissionen anser bland annat att konkurrensen är bristfällig inom livsmedelsindustrin, vilket lett till för höga priser. Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av ?
fr · GR11756 · 2004-02-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:756 av () till jordbruksminister om vapenpass Det pågår ett arbete inom EU att införa möjligheten till ett så kallat vapenpass. Detta pass underlättar för jägare och skyttar att resa mellan EU-länderna för att utöva sin hobby. Enligt uppgift är motståndare till detta. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet om hon avser att arbeta för införande av så kallade vapenpass.