ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111458 · 2004-07-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:1458 av () till statsminister om svensk trupp till Förföljelserna, massvåldtäkterna och svälten fortsätter i det pågående folkmordet i , . tillsammans med regimen i har redan fördrivit över en miljon människor på flykt. FN som kallar förloppet "den värsta humanitära krisen i världen" försöker pressa handfallna regering. hävdade att den lokala regeringen i inte gör nämnvärt något för att stoppa dödandet och den etniska resningen. utrikesminister har besökt regionen, medan inga kraftfulla tag ännu kommit från EU. har genom flera utmärkt arrangerade internationella folkmordskonferenser ett starkt förtroende i dessa frågor. Detta engagemang förpliktigar och vi kan inte stå handfallna inför förtrycket i med massmorden i och utrensningarna på för bara i färskt minne. Det krävs en humanitär intervention för att skydda människorna i flyktinglägren, se till att hjälpsändningarna går fram och sedan se till att de ansvariga ställs till svars för brott mot mänskligheten inför den i . Avser statsminister att ta svenskt initiativ till en FN-styrka till för att avbryta folkmordet och skydda flyktinglägren?
fr · GR111459 · 2004-07-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:1459 av () till statsminister om tunnel mellan och har statsministern vid ett antal tillfällen uttalat sitt stöd för en fast förbindelse mellan och . Vid besök i har statsministern slagit fast att han ser som ett naturligt led i den ringlinje som rent fysiskt ska förbinda västra och östra . Statsministern har också sagt att är ett mer angeläget projekt än järnvägsförbindelse till flygplatsen , samt att han tror att en bro över Fehmarn Bält, mellan och , kan börja byggas . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsministern vad han avser att vidta för åtgärder för att driva på byggandet av en fast förbindelse mellan och .
fr · GR111460 · 2004-07-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:1460 av () till näringsminister om Efter att ha tagit del av och Setra AB:s delårsrapporter blir frågan, om huruvida staten ska äga och driva affärsverksamhet, åter aktuell. resultat har försämrats, trots ökad reavinst från fastighetsförsäljning jämfört med . Bolaget anger själva att en del av förklaringen till det försämrade resultatet ligger i att de inte avverkat så mycket egen skog. Leveransandelen från egen skog sjönk från till . I stället har de avverkat sämre belägna, externt anskaffade avverkningsposter. Slutsatsen av detta bör vara att staten inte är den mest effektiva att avverka åt andra. Alternativt handlar det om att staten via ger någon form av skatteåterbäring till avlägsna markägare. Den andra orsaken till det försämrade resultatet anges vara ägandet i . Setra går dåligt. De skyller sina förluster bland annat på höga råvarupriser. Man kan fundera över hur ekvationen ska gå ihop. Setras ägare, , behöver bättre betalt för råvaran om de ska kunna upprätthålla resultatnivån, särskilt om de ska anskaffa dyra externa poster. Setra behöver lägre råvarupriser för att inte öka på förlusterna. När avser näringsministern att ta initiativet att sälja ut och därmed även avveckla sitt ägande i i enlighet med vad har föreslagit?
fr · GR111461 · 2004-07-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:1461 av () till socialminister om merkostnadsersättning för glutenintoleranta Människor som är glutenintoleranta tvingas till högre kostnader för sin mat än andra. Mjöl, bröd och pasta är exempel på livsmedel anpassade för dem, vilka är dyrare än motsvarande kost för oss andra. Att äta glutenfritt beräknas kosta extra . Glutenintoleranta omfattas inte av något högkostnadsskydd. Enligt uppgift har socialministrar utlovat stöd och ersättning för specialkost, som kan jämställas med annan medicinsk behandling. Dessa löften har inte infriats. Jag vill därför fråga socialminister : Avser statsrådet att verka för stöd och ersättning för specialkost som kan jämställas med annan medicinsk behandling?
fr · GR111462 · 2004-07-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:1462 av () till jordbruksminister om samernas rättigheter Kritiken växer mot svensk samepolitik. har riktat kritik mot för att inte ha löst frågorna kring samernas landsrättigheter och rätten till jakt och fiske. Inte heller har ännu ratificerat internationella organisationen konvention nr 169 om urbefolkningarnas rättigheter. Också EU:s expertkommittérapport om de mänskliga rättigheterna, som publicerats , har uppmärksammat att frågan om samernas rättigheter till land och vatten ännu inte är löst. förväntas lägga fram en rapport om hur följer ramkonvention om mänskliga rättigheter. Även den förväntas innehålla skarp kritik mot sätt att sköta förhållandet till samerna. Jag vill därför fråga statsrådet : När kommer att ratificera konvention om urbefolkningarnas rättigheter?
fr · GR111463 · 2004-07-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:1463 av () till justitieminister om bristen på övervakare Enligt uppgifter har 13000 frigivna behov av övervakare. har andelen lekmannaövervakare påtagligt minskat. av de som behöver en övervakare har fått en sådan. En tredjedel av de frigivna återfaller i brott. Övervakarna har stor betydelse för möjligheterna att förhindra detta. De flesta övervakare gör stora och viktiga insatser på sin fritid utan att få mycket uppskattning tillbaka. Det är mycket oroande att tillgången på övervakare är så otillräcklig. Jag vill därför fråga justitieministern: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att säkra en tillräcklig tillgång på lekmannaövervakare?
fr · GR111464 · 2004-07-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:1464 av () till försvarsminister om att utbilda irakisk armé i Kriget i blev ett faktum och den efterföljande ockupationen likaså. Oavsett vilken åsikt olika partier i den svenska hade i själva krigsfrågan borde vi alla bidra till att konstruktivt bygga upp ett självständigt och demokratiskt som kan ge sin befolkning säkerhet och skydda de mänskliga rättigheterna. Den svenska försvarsmakten borde kunna bidra till denna process i genom att utbilda irakiska soldater. Det formella upprättandet av suveränitet förblir meningslöst om inte irakierna själva förfogar över egna resurser så att de efterhand kan ta makten över det egna landet och upprätthålla säkerhet. Ett land utan egen armé kommer att riskera ha ett annat lands armé inom sina gränser. har dessutom redan gjort en liknande insats genom att utbilda irakiska poliser i . FN-resolutionen visar vägen folkrättsligt, då den lyfter fram vikten av att omvärlden bidrar till utbildning av de irakiska säkerhetsstyrkorna, inklusive militär och innehåller en begäran för detta ändamål riktad gentemot FN:s medlemsstater. har därefter bett omvärlden om hjälp med utbildning av soldater. föreskriver en skyldighet för medlemsstaterna att verkställa säkerhetsrådets beslut. Avser försvarsministern att ta ett initiativ för att irakiska soldater ska kunna utbildas i ?
fr · GR111465 · 2004-07-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:1465 av () till utrikesminister om daliternas situation i är en parlamentarisk demokrati med ett självständigt domstolsväsende och med ett rättssystem baserat på en skriven grundlag. Men trots att landet har en lagstiftning till skydd för mänskliga rättigheter förekommer grova kränkningar av bland annat daliterna. Över 200 miljoner indier tillhör dessa kastlösa och traditionellt oberörbara daliter. Boende i slumområden eller på den fattiga landsbygden diskrimineras tydligt, får vanligen utföra de allra sämsta arbetena och fryses ute i det indiska samhället genom att exempelvis tvingas leva avskilt. Flera vidriga fall av kränkningar gentemot daliter speciellt kvinnor har skett av högkastiga genom offentliga skändningar, våldtäkter eller till och med mord. Daliterna är diskriminerade i både socialt, ekonomiskt, politiskt och religiöst, ett apartheidliknande system. Förhållandena för dem ser inte heller ut att förbättras, trots att den indiska regeringen i mindre skala uppmärksammat deras situation. Omvärlden måste reagera och har en stor roll att spela. Vad avser utrikesministern att göra för att internationellt uppmärksamma daliternas situation?
fr · GR111466 · 2004-07-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:1466 av () till kulturminister om stängning av det analoga marknätet har beslutat att släcka TV-sändningarna i det analoga marknätet . har visat () att var åttonde person och var fjärde låginkomsttagare gör bedömningen att de inte kommer kunna skaffa en digital-TV-box. Kulturministern hävdar emellertid () att Temos frågeställning inte tar hänsyn till ett kommande regeringsförslag som aviseras om att digital-TV-box inte ska behövas i kabel-TV-anslutna hushåll. Om beslutar i enlighet med kommande förslag och tvingar kabelföretagen att sända vissa kanaler analogt även i fortsättningen blir det färre som blir utan tillgång till TV än vad som annars hade blivit fallet med regeringens politik. Men många äldre och låginkomsttagare saknar kabel-TV-anslutning. De är beroende av det analoga marknätet som regeringen vill släcka. Kulturministern erkänner med sitt resonemang att resurssvaga hushåll som inte har kabel-TV får svart i rutan. Hur statsrådet låtit göra någon beräkning av hur många hushåll som blir utan tillgång till TV eftersom de inte klarar att skaffa en digital-TV-box efter släckningen av det analoga marknätet?
fr · GR111467 · 2004-07-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:1467 av (m) till statsrådet om nyrekrytering till sportskytte Regeringens presenterade förslag till skärpt vapenlag har flera goda syften men riskerar att allvarligt hämma intresset för och rekryteringen till idrottsskyttets pistolgren. Få av landets 700000 lagliga vapenägare gör sig skyldiga till brott. Inget enda olycksfall på grund av vådaskott i kan kopplas till lagligt ägda idrottspistoler. Problemet är snarare det stora och stigande flödet av insmugglade vapen till vårt land. Enligt SKL:s statistik är av alla beslagtagna vapen insmugglade. Vapenhandlare borde, bland annat därför, inte få vara hemliga, som regeringen anser @ till skillnad från flera av de stora väletablerade och kända vapenhandlarna. De flesta pistolskyttar tävlar i flera olika former och klasser som fordrar idrottspistoler av varierat utförande. Enligt förslaget skärps nu bland annat kraven väsentligt på dokumenterade tävlingsresultat av skilda slag hos den som vill skaffa sig fler än en idrottspistol för sitt skytteintresse. Det kan komma att bromsa begåvningar som kan och vill utveckla sina talanger inom tävlingsskyttet. Vilka åtgärder avser idrottsministern att vidta för att rekryteringen till sportskyttet @ en av vårt lands internationellt mest framgångsrika individuella idrottsgrenar @ inte försvåras?
fr · GR111468 · 2004-07-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:1468 av () till statsrådet om beredskap inför översvämningar ligger efter många andra europeiska länder när det gäller att hantera översvämningar. , och satsar många miljoner på förebyggande åtgärder, har hög beredskap. I finns, till skillnad från många andra europeiska länder, ingen myndighet med nationellt ansvar. Trots att experterna varnar för att översvämningshoten ökar så har vi i inte ens gjort en samlad riksbedömning. Sannolika förskjutningar i klimatet mot ännu större nederbörd inom större delen av landet och mer frekventa och svåra extremsituationer samt en större sårbarhet hos samhället förvärrar situationen. Vägar, järnvägar och annan viktig infrastruktur ligger ofta lågt och sårbart i våra älvdalgångar och slås därför lätt ut av översvämningar. Vidare har bebyggelsen krupit allt närmare vattnet. Av landets 3,5 miljoner byggnader ligger enligt SCB 426000 inom från kust- eller strandlinje. Oavsett de eventuella effekterna av klimatförändringarna kan man konstatera att de extremsituationer som inträffar i sig utgör tillräckliga skäl för att ta översvämningsriskerna på största allvar och planera för åtgärder som kan minska skadeverkningarna. Det är därför angeläget att se över hur vi på bästa sätt ska kunna skydda oss mot effekterna av framtida översvämningar. Såväl risken för människors liv och hälsa som samhällsekonomiska hänsyn motiverar en diskussion och översyn av hur planläggning och genomförande av sådana åtgärder organiseras. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förbättra beredskap vid hantering av översvämningar?
fr · GR111469 · 2004-07-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:1469 av () till justitieminister om rymningar från slutna anstalter rapporterar medierna om en rymning från den slutna riksanstalten . Fyra interner rymmer i en aktion som beskrivs som dramatisk och våldsam. Internerna använder vapen vid rymningen, som uppenbarligen har smugglats in till anstalten, och tar gisslan. Enligt uppgift har vapen smugglats in till isoleringsavdelningen som ska vara den säkraste i . En av internerna är tidigare dömd för sin inblandning i polismorden vid och han rymmer från en sluten anstalt för . En annan rymmer för tredje gången, senast från den slutna riksanstalten Kumla . I vart fall vissa av internerna är dokumenterat mycket farliga och har dömts för mycket grova brott. Dessa personer finns nu ute i det svenska samhället där konsekvenserna för allmänhet och eftersökande rättsvårdande myndighetspersoner kan bli mycket allvarliga. Rymningen är en av många från slutna anstalter och man kan konstatera att samhället inte har lyckats med uppgiften att garantera medborgarnas trygghet i detta avseende. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att stoppa rymningarna från slutna kriminalvårdsanstalter i ?
fr · GR111470 · 2004-07-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1470 av () till justitieminister om fängelsestraff för utländska medborgare I ett svar på en interpellation från mig deklarerade justitieministern att han delade min uppfattning att utländska medborgare som döms till fängelse så långt möjligt ska avtjäna sina straff i hemlandet. Han sade vidare att detta är en angelägen fråga för regeringen, och att "kriminalvården arbetar intensivt för att personer som har dömts här men som har hemvist i något annat land ska avtjäna straffet där, särskilt om den dömde ska utvisas". Som svar på min fråga varför nästan nio av tio utländska medborgare som dömdes till fängelse 2003 ändå avtjänade sina straff i svarade statsrådet att det ofta inte finns skäl att personer med kortare straff överflyttas till hemlandet. Vilka åtgärder har justitieministern vidtagit för att tillse att utländska medborgare i större utsträckning fått avtjäna sina straff i respektive hemländer?
fr · GR111471 · 2004-07-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1471 av () till utbildningsminister om kvalificerad yrkesutbildning , som organiserar företag bland annat inom den växande tjänstesektorn, är en av flera organisationer som pekat på behovet av att KY (den kvalificerade yrkesutbildningen) görs mer flexibel och anpassas efter näringslivets reella behov. Den nuvarande regeln, att en tredjedel av utbildningen ska förläggas som praktik på företag, passar till exempel vissa utbildningar men inte andra. KY är, enligt företrädare för näringslivet, heller inte anpassad för dem som vill kombinera anställning med studier, vilket orskar problem för företag som vill satsa på vidareutbildning men som inte kan avvara sina medarbetare . Jag vill därför fråga utbildningsministern om han avser att se över reglerna för KY så att den bättre kan svara mot de behov som finns ute i verkligheten.
fr · GR111472 · 2004-07-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1472 av () till justitieminister om störning av mobiltelefontrafik med mera på landets fängelser Efter fritagningen från Kumlaanstalten anordnades en särskild debatt i . sade justitieministern bland annat: "Det är också möjligt att så att säga störa ut mobiltelefoner om sådana skulle ha smugglats in, och det är också en viktig del." Vidare sade justitieministern: "Vi har sett till att det från är möjligt med en hårdare inpasseringskontroll, så att visitation ska kunna ske inte bara av besökare utan av till exempel anställda." Debattlyssnaren fick intryck av att mobiltelefoner verkligen störs ut vid svenska anstalter och att inpasseringskontrollen skärpts från . Enligt uppgifter efter rymningarna från har inga av dessa nya metoder, som justitieministern refererade till, varit i drift på . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern vad han avser att göra för att riksdagsbeslutet även följs i handling.
fr · GR111473 · 2004-07-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1473 av () till justitieminister om utvidgad inpasseringskontroll är det tillåtet att tillämpa allmän inpasseringskontroll på anstalter. Möjligheten är dock omgärdad med en rad regleringar som riskerar att göra tillämpningen onödigt krånglig. Ännu har inpasseringskontrollen inte påbörjats på till exempel . Regeringen valde att endast tillåta utfärdande av tillstånd för allmän inpasseringskontroll på endast i taget. Behovet av att trygga säkerheten på anstalter är dock . Att behöva vänta på tillstånd för en sådan kontroll innebär att när sådan säkerhet väl uppnåtts kommer anstalten åter att blotta sig för införsel av otillåtna föremål. Det är lätt att se ett evigt återkommande behov av tillstånd och att vunnen säkerhet ständigt utsätts för onödiga risker. Beslutet motiverades med att det ansågs integritetskränkande att vandra genom en metallbåge och att behöva underkasta sig en kroppsvisitation. När man ser detta i ljuset av de kontroller vi underkastar oss vid flygresor framstår det som överdrivet. Ett av de viktigaste syftena med inpasseringskontroll är att minska risken för att intagna, anställda eller besökare utsätts för påtryckningar att smuggla in vapen, narkotika eller andra otillåtna produkter. Möjligheten till en allmän inpasseringskontroll ska finnas på samtliga anstalter och inte begränsas till perioder . Med anledning av ovan nämnda vill jag fråga justitieministern om han är beredd att utvidga möjligheterna till inpasseringskontroll.
fr · GR111474 · 2004-07-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1474 av () till justitieminister om inflödet av narkotika på landets fängelser Narkotikamissbruket är utbrett på svenska fängelser. av de intagna missbrukar narkotika, och på många anstalter är situationen långt värre. Den alarmerande situationen ställer stora krav på att narkotikainflödet till våra fängelser stoppas, bland annat genom en skärpt inpasseringskontroll. Men i detta arbete återstår mycket att göra. Vidare måste behandling av missbruket förbättras. Regeringen har som målsättning att alla missbrukare på anstalterna ska behandlas. Dit är det emellertid långt. Enligt en utvärdering från Statskontoret får bara en tredjedel av narkotikamissbrukarna behandling. Ett annat oroande exempel är att antalet tagna och analyserade urinprov minskat. togs 109021 urinprov på anstalterna. hade antalet minskat till 82381. Vad avser justitieministern att göra åt drogsituationen på landets anstalter?
fr · GR111475 · 2004-07-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1475 av () till justitieminister om våld mot personal inom kriminalvården Våld och hot är frekvent förekommande i kriminalvården. Överbeläggningen, drogsituationen och bristen på arbete eller sysselsättning ger ett hårt klimat. Detta utgör ett allvarligt hot mot både säkerhet och arbetsmiljö. Överbeläggningen gör det svårt att flytta en fånge som missköter sig. förflyttades en anställd inom kriminalvården eftersom klimatet på anstalten gjorde att den anställde inte kunde fortsätta. Att flytta anställda inom kriminalvården, och inte de intagna, måste betraktas som en både olycklig och ovanlig åtgärd och signal. rapporterar en lång rad incidenter inom kriminalvården som drabbat anställda och indirekt deras anhöriga. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att förhindra att anställda inom kriminalvården utsätts för våld och hot?
fr · GR111476 · 2004-07-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1476 av () till justitieminister om beväpnade vakter på fängelser Rymningen från sätter fokus på en rad frågor och allvarliga tillkortakommanden inom svensk kriminalvård. Detta var den andra väpnade fritagningen från svenska fängelser . Till det mer spektakulära hör att en av rymlingarna från Kumla upprepat "bedriften" och även nu rymt från . Rymningarna från Kumla och har det gemensamt att vapen har använts. Vakter och personal i svenska fängelser är inte beväpnade. Argumenten för detta är många. Det tyngsta kanske är att frånvaron av vapen minskar risken för att vapen kommer i orätta händer. Årets båda fritagningar/rymningar bör dock resultera i att man nu på allvar diskuterar om det är rimligt att landets farligaste förbrytare bevakas av helt obeväpnad personal eller om det finnas andra vägar att gå. Detta sker troligen bäst genom ett ökat samarbete mellan polisen och kriminalvården. Men är inte detta tillräckligt måste det i grunden prövas om det inte ska finnas en beväpnad insatsstyrka inom ramen för kriminalvården. Avser justitieministern att ta initiativ till att förutsättningslöst pröva frågan om en dylik insatsstyrka inom kriminalvården?
fr · GR111477 · 2004-07-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1477 av () till justitieminister om anställda i kriminalvården Antalet intagna i de svenska fängelserna har ökat. Detta har lett till allvarliga problem med överbeläggning, som i sin tur leder till en ökning av hot och våld och att arbetet med återanpassning av de intagna till ett liv utanför murarna blir kraftigt lidande. har antalet anställda inom kriminalvården minskat. Färre anställda ska med andra ord hantera fler intagna. fanns 7116 årsarbetskrafter inom kriminalvården. Det är en minskning , eller 798 årsarbetskrafter, /94. Detta sammantaget har gjort att kriminalvården är starkt ansträngd. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att komma till rätta med underbemanningen inom kriminalvården?
fr · GR111478 · 2004-07-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1478 av (m) till justitieminister om vapenlagstiftningen Av propositionen 1999/2000:27, En skärpt vapenlagstiftning, s.38 framgår, med stöd av () allmänna råd som baseras på vapenförordningen, bland annat att tillstånd till fler än sex vapen (den så kallade vapengarderoben) för jakt bör medges endast om ett mycket kvalificerat behov föreligger. I praktiken presumeras för den som avlagt jägarexamen att ett behov av upp till sex skjutvapen kan föreligga. lägger regeringen i propositionen ökad vikt vid den framtida individuella behovsprövningen av vapen för den som innehar jägarexamen. Varken lagförarbeten, vapenlag, vapenförordning eller RPS allmänna råd lämnar dock någon närmare vägledning om vad som ska förstås med begreppet "ett mycket kvalificerat behov". Ej heller vid rättstillämpningen synes domstolarna ha kunnat lämna någon anvisning till ledning för vad som ska inbegripas i formuleringen. Eftersom det, trots ovanligheten, existerat och även framgent kan förmodas komma att finnas yrkesmän och andra som menar sig ha ett mycket kvalificerat behov undrar jag vilka initiativ justitieministern ämnar ta för att avhjälpa denna brist i vapenlagstiftningen.
fr · GR111479 · 2004-07-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1479 av () till statsrådet om att underlätta anställning av pensionärer Många företagare och "privatpersoner" har, oberoende av varandra, föreslagit att samhället bättre ska ta vara på de många pensionärer som vill fortsätta arbeta. Ett förslag har varit att företagare ska få möjlighet att anställa en pensionär för olika arbetsuppgifter mot att de slipper betala arbetsgivaravgift för anställningen. I gengäld skulle pensionären få en sänkt pension, men i stället en lön och dessutom möjlighet att delta i gemenskapen på en arbetsplats. Vad avser statsrådet att göra för att underlätta för företagen att anställa pensionärer?