ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12289 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:289 om kommuner som bryter mot skollagen har frågat mig om jag ämnar vidta åtgärder och agera mot kommuner som bryter mot skollagen genom att inte ge barn plats i förskola inom lagstadgad tid, det vill säga . Förskoleverksamheten är en förutsättning för att föräldrar ska kunna förena föräldraskap och förvärvsarbete. Kommunernas skyldighet att erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål är viktig för att skapa trygghet och göra det möjligt för nyblivna föräldrar att planera föräldraledigheten och återgången till arbetet. Det är Statens skolverks uppgift att utöva tillsyn över kommunernas förskoleverksamhet och tillse att verksamheten bedrivs i enlighet med lagar och förordningar. Det är givetvis mycket allvarligt om en kommun medvetet åsidosätter kravet att tillhandahålla plats inom förskoleverksamheten utan oskäligt dröjsmål. Myndigheten har varit aktiv i förhållande till kommuner som inte kunnat uppfylla lagstiftningens krav. I upprepade tillsynsbeslut har kommuner ålagts att lämna redogörelser för hur problemen ska åtgärdas. Det har också lett till avsevärda förbättringar i dessa kommuner. senaste uppföljning 2003 visar att av kommunerna kunde erbjuda förskoleverksamhet utan oskäligt dröjsmål. Av de 14 kommuner som enligt uppföljningen inte uppfyllde kraven fanns fem i . Två av dessa, och , hade haft samma problem också i tidigare uppföljningar. Den lagparagraf i skollagen (1985:1100) som i sin fråga åberopar, nämligen 15 kap. 15 § om kommun som åsidosatt sina skyldigheter, gäller inte förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Detta framgår av 1 kap. 1 § tredje stycket i samma lag. Möjligheterna att ingripa när en kommun grovt eller åsidosatt sina skyldigheter även vad gäller dessa verksamheter, har dock på regeringens uppdrag utretts av . Frågan bereds inom i anslutning till arbetet med en proposition om ny skollag.
frs · GS12290 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:290 om exploatering av har frågat mig vad jag vill göra för att ska bidra till att värna detta unika naturområde från en hänsynslös exploatering. Floden är en av största floder som flyter genom flera länder och mynnar i ett av största deltan. Det är otvivelaktigt ett mycket viktigt våtmarksområde med en rik fauna och flora med vissa arter som är hotade. Dess status som världsarvsområde och att det utgör ett våtmarksområde av internationell betydelse enligt Ramsarkonventionen är en bekräftelse på områdets stora värden. Åtgärder som vidtas i ett land kan få betydande konsekvenser i ett eller flera grannländer. Det är mot denna bakgrund som Esbokonventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang förhandlades fram . I konventionen regleras hur stater ska kommunicera när det gäller stora projekt som kan få miljöpåverkan i ett annat land. I konventionen beskrivs när och hur kontakter ska tas och hur konsekvensbeskrivningar ska utformas och kommuniceras. I Ramsarkonventionen åtar sig en ansluten stat att utarbeta och genomföra sin planering så att de främjar bevarandet av de våtmarker som är utpekat av landet i fråga. Området hyser arter som hanteras inom ramen för rörande hotade växter och djur. Såväl som är anslutna till Esbo@, Ramsar- och Bernkonventionerna. har således i flera forum förpliktigat sig att lämna information om åtgärder som påverkar naturen i både det egna landet och i andra länder. Att inte följa ingångna avtal kan naturligtvis vara förödande för tilltron till konventionerna @ inte minst om det gäller ingångna avtal. Jag tror ändå på möjligheten att genom en internationell dialog och begäran om förklaringar få i gång kommunikation och samarbete beträffande såväl detta som andra stora projekt som har betydande miljöpåverkan. Esbokonventionen har också regler för hur tvister mellan parter kan lösas. De båda länderna har inlett en sådan process och hänskjutit frågan till en . Det är min förhoppning att de båda parterna kommer att kunna enas om hur de ska samråda om projektet och att frågan därmed också kan få en lösning som är miljömässigt tillfredsställande. I slutet av kommer att avhållas ett möte mellan medlemsländerna i . Konventionens sekretariat kommer på mötet att lämna en rapport angående det aktuella kanalprojektet. Därigenom kommer det att bli möjligt att ta upp kanalprojektet som ett ärende även inom denna konventions ram. Naturligast sker det genom initiativ från något av de närmast berörda länderna. Jag kommer att ge den svenska delegationen vid sådana instruktioner att tydligt stöder initiativ att få till stånd en dialog även inom denna konventions ram.
frs · GS12291 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:291 om skatten på öl har frågat mig om jag avser att se till att skatten på starköl sänks så att försäljningen därmed återflyttas till Systembolaget. överlämnade sitt delbetänkande till regeringen. I betänkandet föreslås att skatten på sprit sänks från . Betänkandet är ute på remiss och remissinstanserna ska lämna sina synpunkter på betänkandet . Utredningen kommer att fortsätta sitt arbete fram till . kommer utredningen att fortsätta att noggrant studera utvecklingen av Systembolagets försäljning och resandeinförseln för samtliga alkoholdrycker. Mot denna bakgrund är jag nu inte beredd att ta ställning i ölskattefrågan.
frs · GS12292 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:292 om utbyggnad av biogas har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att uppmuntra användningen av biogas för fordonsdrift. Det finns flera fördelar med att använda biogas jämfört med bensin eller diesel. Framför allt minskar biogasen utsläppen av växthusgasen koldioxid. Dessutom används avloppsslam och hushållssopor som en resurs. Därtill minskar biogasen utsläppen av miljöfarliga kolväten, kväveoxider och sotpartiklar. En introduktion av förnybara drivmedel är ett högt prioriterat mål för regeringen. I syfte att uppmuntra användningen av förnybara drivmedel såsom biogas, har regeringen vidtagit flera åtgärder. Statens lokala investeringsprogram har bidragit med till investeringar i anläggningar för produktion av biogas och distribution och till projekt med avseende på biogas som fordonsbränsle. bidrar med till flera olika program för utveckling av produktionsprocesser för drivmedel som etanol, metanol, dimetyleter (DME), FT-diesel, biogas och vätgas. Vidare är biogas befriat från både koldioxidskatt och energiskatt inom ramen för regeringens skattestrategi för alternativa drivmedel (budgetpropositionen ). För att underlätta introduktionen av miljöbilar, bland andra sådana som drivs av biodrivmedel såsom etanol och biogas, finns en tidsbegränsad möjlighet till nedsättning av förmånsvärdet för vissa typer av miljöanpassade förmånsbilar. Dessutom planerar regeringen att ge ett uppdrag till med syfte att granska förutsättningarna för en svensk reglering som tillåter efterkonvertering av personbilar för drift med alternativa eller förnybara drivmedel. I biodrivmedelsdirektivet (2003/30/EG) ges allmänna riktlinjer innebärande att varje medlemsland ska sätta nationella mål för introduktion av biodrivmedel utifrån referensvärden gällande för gemenskapen som helhet. Referensnivån är beräknat som andel energiinnehåll av den totala energianvändningen inom transportsektorn. tillhör de medlemsländer som har högst ambition inom detta område med ett mål om (budgetpropositionen ). Regeringen tillsatte 2003 en särskild utredare med uppgift att föreslå nationella mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara drivmedel mot bakgrund av biodrivmedelsdirektivets referensvärden (M2003:89). Utredningsarbetet ska vara avslutat . Sammanfattningsvis bedriver regeringen en aktiv politik för att främja biogas och andra förnybara fordonsbränslen. När det gäller biogasen är det dock viktigt att beakta, att råvarutillgångarna för produktion av biogas är begränsade även om man ser till såväl deponigas, rötning av vallgrödor som flytgödsel. (SOU 1998:157) uppskattar att biogasen skulle kunna ersätta av totala drivmedelsförbrukning. Den uppskattningen är dock omtvistad. Vidare är det viktigt att lösa problemet med läckage av metan vid utvinning och förädling av gasen. Metan har en växthuseffekt som beräknas vara 21 gånger högre än koldioxid. För att uppfylla åtagande under Kyotoprotokollet och det nationella klimatmålet är det helt nödvändigt att transportsektorn ökar användningen av alternativa drivmedel. Jag kommer aktivt att driva på att så sker både nationellt och på EU-nivå.
frs · GS12294 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:294 om utbetalning av bilstöd har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att komma till rätta med problemet med eftersläpning av utbetalning av bilstöd. är det som bilstödsanslaget tagit slut . Det är en situation som i längden är oacceptabel. Regeringen har därför i budgetpropositionen föreslagit att anslaget från och med ska höjas med till . Det ska täcka den normala efterfrågan på stödet. Regeringen avser även att återkomma med förslag i syfte att minska det ackumulerade underskottet. Dessa åtgärder kommer att förbättra situationen väsentligt.
frs · GS12295 · 2004-11-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:284 om trakasserier mot etniska minoriteter i och 295 om mänskliga rättigheter i har frågat vilka initiativ jag avser att ta för att de medborgare i som kämpar för att det kulturarv som tillhör landets minoriteter förskonas från förstörelse och skyddas från rättsövergrepp. har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att synliggöra och inom EU lyfta fram det faktum att mänskliga rättigheter fortfarande kränks i , exemplifierat med fallet Özgür Nizam. Jag har valt att besvara dessa frågor i ett sammanhang. Trakasserier mot dem som arbetar för mänskliga rättigheter är oacceptabelt. Nizam har gjort en imponerande insats i sitt arbete med att uppmärksamma och dokumentera den assyrisk-syrianska minoritetens kulturarv. Med stöd av vårt generalkonsulat i var Nizam också i i samband med sin fotoutställning om kulturarvet på Tur Abdin, den assyrisk-syrianska kyrkans . Respekten för mänskliga rättigheter i har förbättrats . På lagstiftningssidan har stora framsteg gjorts även om mycket återstår beträffande genomförandet ute i samhället. Efter en grundlig genomgång av situationen i bedömer nu att landet tillräckligt uppfyllt de politiska Köpenhamnskriterierna för att inleda förhandlingar om EU-medlemskap. Man rekommenderar att därför beslutar om en förhandlingsstart. Före förhandlingsstart måste dock ett antal namngivna lagar först antas och träda i kraft, varav en avser bland annat de religiösa minoriteternas rättigheter. Genom att öppna för förhandlingar hjälper vi att stärka de mänskliga rättigheterna i landet. Den linjen driver vi tydligt i EU. Vid mitt besök i fick jag också tillfälle att med företrädare för regeringen där understryka den betydelse fäster vid respekten för mänskliga rättigheter, inklusive för de religiösa minoriteterna. Den kommer att fortsätta verka för denna fråga, bland annat i vårt utvecklingssamarbete och i vår löpande dialog med den turkiska regeringen. I mötte jag också företrädare för den syrianska kyrkan. De uttalade sitt stöd för EU-processen och välkomnade rekommendation.
frs · GS12296 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:296 om marginal i statsbudgeten för oförutsedda utgifter har frågat mig om jag har gjort den bedömningen att det inte behövs någon marginal i statsbudgeten som kan användas för oförutsedda utgifter såsom krispaketet i . Utgiftstaket syftar bland annat till att tydliggöra behovet av prioriteringar mellan utgiftsområden och förebygga en utveckling där skatteuttaget måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. Den aktuella frågan visar att utgiftstaket fyller sin funktion. Jag vill också framhålla att beslutat om de totala infrastrukturramarna och att regeringen är nödd att hålla sig inom dessa ramar. En prioritering hade således behövts oaktat budgeteringsmarginalens storlek.
frs · GS12297 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:297 om allergiinformation har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra den allergiinformation som finns . Många personer som har allergier har så svåra besvär att det påverkar det dagliga livet. Det är angeläget att de som har allergier får information som underlättar deras tillvaro och det är också angeläget att allmänheten får information om hur de kan mildra problemen för allergikerna. Regeringen vill påminna om att allergi är ett mångfasetterat problem. Allergiska reaktioner kan uppstå mot födoämnen, vid kontakt av ämnen mot huden och via andningsvägarna. Olika målgrupper har således olika behov av information om allergier vilket innebär att formerna för de statliga insatserna varierar. Genom att allergierna är en mångfasetterad sjukdomsgrupp så har ansvaret för uppgifter när det gäller märkning av produkter och annan information som är viktig för allergiker och personer i deras omgivning fördelats på de myndigheter som är ansvariga för den produkt eller verksamhet som kan ge en allergisk reaktion. I fråga om samlade informationsinsatser kring astma och allergi vill regeringen lyfta fram centrala roll. tillhandahåller på sin hemsida producentoberoende information och rådgivning angående olika sjukdomstillstånd och besvär, bland annat astma och allergi. får statligt stöd via statsbidraget till handikapporganisationer. Statbidraget utgår till handikapporganisationer vars ändamål är att förbättra livsvillkoren för personer med funktionshinder och bevakar deras intressen. bedriver ett aktivt upplysnings- och informationsarbete för att öka kunskapen hos allmänheten om hur det är att ha ett osynligt funktionshinder som astma och allergi. Syftet med förbundets arbete är bland annat att förändra attityderna i samhället och att skapa större förståelse för astmatikers och allergikers problem.
frs · GS12298 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:298 om etanol har frågat mig hur jag avser att försäkra mig om att den skattebefriade etanolen verkligen kommer från bioråvara. Det finns såväl fossil etanol som bioetanol. Fossil etanol tillverkas syntetiskt ur petrokemisk råvara såsom råolja och naturgas. Bioetanol kan göras av allt biologiskt material som innehåller socker, stärkelse och cellulosa. I finns det två anläggningar som tillverkar etanol i större skala, () i och i . SEKAB:s etanol är biologisk och tillverkad genom jäsning och råvarorna utgörs av sockerlösning som utvinns vid pappersmasseframställning. I Agroetanols anläggning används endast spannmål främst vete, som råvara vid etanoltillverkning. Tillsammans producerar anläggningarna etanol. Förbrukningen av etanol i uppskattades till , varav således importerades till . I budgetpropositionen beslutade regeringen att utvidga skattestrategin för alternativa drivmedel till att omfatta befrielse från både koldioxidskatt och energiskatt för koldioxidneutrala drivmedel inom ramen för ett program som är avsett att sträcka sig . Biobaserad etanol är ett sådant bränsle som omfattas av den fastställda definitionen och därmed får del av skattebefrielsen. Bestämmelser om skattebefrielsen har som mål att föras in i lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE). Syntetisk etanol beskattas som normal bensin eller diesel, beroende på vilket bränsle den ersätter. Skattestrategins överensstämmelse med EG-fördragets regler om statligt stöd granskas av . I avvaktan på beslut och bestämmelsens införlivande i LSE meddelar regeringen individuella dispensbeslut med stöd av 2 kap. 12 § LSE till företag som ansöker om det. har regeringen meddelat ett 25-tal sådana beslut. Besluten omfattar både produktion och import av etanol och innehåller inte några volymbegränsningar. Polismyndigheterna, , och har rätt att få de upplysningar, handlingar och prov som behövs för tillsynen. Bland annat är företagen skyldiga att uppge ursprung för importerad vara. I särskilda fall kan myndigheterna använda kol-14-metoden för att säkerställa att etanolen kommer från bioråvara. Vidare krävs det inom EU en import eller exportlicens för att importera eller exportera etanol som är framställd av jordbruksråvaror (2003/670/EG). I administreras systemet med licenser av . Dessutom är skyldigt att informera om produktion, lagring samt import och export av etanol. Informationen ska även omfatta den etanol som inte framställts av jordbruksprodukter. Det finns många användningsområden för etanol. Förutom som drivmedel för fordon används etanol bland annat inom livsmedel, läkemedel och som lösningsmedel. För att etanolen ska ge avsedd miljöeffekt är det viktigt att råvaran kommer från skogs- eller jordbruket. Jag anser att dagens system för tillsyn och kontroll av produktion, distribution och import av etanol är tillräcklig. Om emellertid brister i systemet skulle uppstå, kommer regeringen genast att vidta åtgärder.
frs · GS12299 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:299 om utbyggnad av och 300 om bortprioritering av i vägplan har frågat mig om jag avser att verka för att E22 ska byggas ut till en för trafikmängden rimlig och trafiksäker standard och när utbyggnaden ska ske samt om jag gjort bedömningen att det är rätt att prioritera bort E22 genom . Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. Regeringen beslutade att en utbyggnad av mellan och ska ingå i den nationella väghållningsplanen för perioden 2004@2015. Motivet är att industrin i för sin framtida utveckling är beroende av förbättrade transportförutsättningar. För att kunna inrymma utbyggnaden har regeringen beslutat att tretton investeringsobjekt ska utgå ur den nationella väghållningsplanen. Fem av dessa ligger på i . Det är naturligtvis olyckligt när planerade väginvesteringar senareläggs eller stryks ur planerna. Jag har förståelse för den frustration det kan skapa. är jag övertygad om att satsningen kring ligger i hela långsiktiga intresse. De investeringar på som strukits ur planerna får prövas ånyo i samband med kommande inriktnings- och åtgärdsplanering för transportinfrastrukturen.
frs · GS12300 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:299 om utbyggnad av och 300 om bortprioritering av i vägplan har frågat mig om jag avser att verka för att E22 ska byggas ut till en för trafikmängden rimlig och trafiksäker standard och när utbyggnaden ska ske samt om jag gjort bedömningen att det är rätt att prioritera bort E22 genom . Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. Regeringen beslutade att en utbyggnad av mellan och ska ingå i den nationella väghållningsplanen för perioden 2004@2015. Motivet är att industrin i för sin framtida utveckling är beroende av förbättrade transportförutsättningar. För att kunna inrymma utbyggnaden har regeringen beslutat att tretton investeringsobjekt ska utgå ur den nationella väghållningsplanen. Fem av dessa ligger på i . Det är naturligtvis olyckligt när planerade väginvesteringar senareläggs eller stryks ur planerna. Jag har förståelse för den frustration det kan skapa. är jag övertygad om att satsningen kring ligger i hela långsiktiga intresse. De investeringar på som strukits ur planerna får prövas ånyo i samband med kommande inriktnings- och åtgärdsplanering för transportinfrastrukturen.
frs · GS12301 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:301 om vårdprogram för drogberoende fångar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att vårdprogrammet för drogberoende fångar ska utnyttjas helt och fullt. Inledningsvis vill jag framhålla att jag delar uppfattning om att resurserna för vård av missbrukare utnyttjas bättre om påbörjad vård fullföljs. fråga är ställd mot bakgrund av att en del missbrukare avbryter sin behandling mot missbruk i samband med den villkorliga frigivningen. Det är viktigt att den enskilde missbrukaren som haft motivation att ta tag i sina problem och starta ett krävande förändringsarbete på behandlingshem uppmuntras på ett helt annat sätt än den som inte är intresserad av en förändring i något avseende. Grundläggande för det återfallsförebyggande arbetet bör vara att individens egen motivation till förändring tas till vara, framför allt genom att positiv utveckling förstärks och uppmuntras. Det är också en del av innebörden i direktiven till den utredning regeringen tillsatte 2002, . Kommittén ska , lämna förslag till en helt ny kriminalvårdslag. Tidpunkten för den villkorliga frigivningen är ofta kritisk när det gäller återfall i brott och missbruk. Det är olyckligt när personer avbryter den behandling de påbörjat eller annars beter sig på ett sätt som ökar risken för återfall i missbruk eller brott. Den nuvarande lagstiftningen ger möjlighet att förlägga hela behandlingen innan den villkorliga frigivningen. Man kan också besluta om föreskrifter som ska gälla som följer efter den villkorliga frigivningen, till exempel att påbörjad behandling ska fullföljas. Vid brott mot dessa föreskrifter kan en del av den villkorliga frigivningen förverkas. ska lämna förslag på hur innehållet i prövotiden kan utvecklas ytterligare. Kommittén har också möjlighet att lämna förslag som tar sikte på tidpunkten för villkorlig frigivning. I detta sammanhang vill jag också framhålla det ansvar som socialtjänst och sjukvård har för missbruksvården och som särskilt aktualiseras efter tidpunkten för villkorlig frigivning. Min bedömning är att inom det här området kan samarbetet utvecklas ytterligare.
frs · GS12302 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:302 om allmänhetens förtroende för polisen har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att upprätthålla allmänhetens förtroende för polisen. Allmänhetens förtroende för polisen framgår bland annat av senaste undersökning av förtroendet för samhällsinstitutioner. Till skillnad från vad säger har polisen ett stort förtroende hos allmänheten. Undersökningen visar att polisen behåller sin höga placering (fyra av tjugo). Regeringen har gjort stora satsningar på polisen genom främst årliga anslagsökningar. Syftet med dessa är framför allt att öka antalet poliser. kommer 4000 poliser att utbildas. För snart ökar antalet poliser. kommer antalet poliser enligt prognos att uppgå till ca 17200 poliser. Det är en nettoökning med 1100 poliser på bara . Genom denna satsning förbättras naturligtvis polisens förutsättningar att förebygga och utreda brott. Polisverksamhet är dock inte enbart en fråga om resurser. Polisens arbete måste utvecklas och effektiviseras inom de resursramar som står till buds. Detta arbete pågår till exempel inom ramen för En nationell polis.
frs · GS12303 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:303 om resursfördelningssystemet till grundutbildningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förändra resurstilldelningssystemet för att tillgodose att fördelningen av resurser mellan universitet och högskolor styrs av studenternas efterfrågan. Ett nytt resurstilldelningssystem för den grundläggande högskoleutbildningen infördes /94. Systemet har i stort inte förändrats sedan det infördes. Resurstilldelningen till den grundläggande högskoleutbildningen är beroende av det resultat i form av studenter @ omräknat till antal helårsstudenter @ samt avklarade poäng @ omräknat till helårsprestationer @ som uppnås vid respektive lärosäte. Systemet innebär således att i princip alla resurser för grundutbildning är beroende av antalet studenter och deras prestationer. Regeringen har givit ett uppdrag åt en särskild utredare att utreda högskolans resurstilldelningssystem till den grundläggande högskoleutbildningen (dir. 2004:49). Utredaren ska lämna sitt förslag till regeringen . Målsättningen är ett resurstilldelningssystem som möjliggör ett utbildningsutbud med hög kvalitet som efterfrågas av studenter och arbetsmarknad. Utredaren ska också överväga om det är möjligt att via resurstilldelningssystemet skapa incitament för ökad profilering, samverkan och arbetsfördelning mellan lärosäten.