frs · GS12215 · 2004-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:215 om arbetslivsinriktad rehabilitering har frågat mig om jag avser att verka för att mer resurser ska satsas på arbetslivsinriktad rehabilitering. Försäkringskassorna förfogar över medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. Dessa medel kan bland annat användas till att köpa de utredningar som krävs för att kunna ta ställning till rätten till sjukpenning och behovet av rehabilitering i de fall arbetsgivarens möjligheter är uttömda. kommer den nya myndigheten att ha medel för samma ändamål. disponerar försäkringskassorna 971,5miljoner kronor för detta ändamål. Enligt kommer medlen att förbrukas i sin helhet. Däremot varierar förbrukningen mellan de 21 försäkringskassorna. För att skapa en mer effektiv resursanvändning har därför RFV möjlighet att omfördela medel mellan olika försäkringskassor om det visar sig att det finns ett sådant behov. Den nya myndigheten kommer också att kunna omfördela medel så att de får största möjliga effekt. har försäkringskassorna i ökad utsträckning använt medlen för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. De resurser som regeringen har tillfört försäkringskassorna för att anställa personer som kan arbeta med rehabilitering är en viktig förklaring till den ökade användning av dessa medel. Vid sidan av de ovan nämnda medlen för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster får försäkringskassorna använda högst av de beräknade utgifterna för sjukpenning för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet i syfte att förbättra förutsättningarna för långtidssjukskrivna att återgå i arbete. Detta motsvarar ca 1,9miljarder kronor. Jag vill i detta sammanhang också poängtera att arbetsgivarens ansvar för den anställdes rehabilitering är centralt. Enligt arbetsmiljölagen ska arbetsgivaren se till att det i hans verksamhet finns en på lämpligt sätt organiserad anpassnings- och rehabiliteringsverksamhet. För att förtydliga detta ansvar ändrades reglerna så att arbetsgivaren alltid har skyldighet att utreda en arbetstagares behov av rehabiliteringsåtgärder. Alla erfarenheter visar att tidiga insatser är viktiga för en framgångsrik rehabilitering. Det är således viktigt att kommer i gång med sitt arbete så snart det är möjligt. I propositionen Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro föreslår regeringen därför att ska utarbeta en rehabiliteringsplan senast efter det att en rehabiliteringsutredning inkommit till . ska också @ om det inte är obehövligt @ kalla den försäkrade till ett avstämningsmöte senast efter det att arbetsgivarens rehabiliteringsutredning inkommit till . Om den försäkrade saknar arbetsgivare ska kalla honom eller henne till ett avstämningsmöte senast efter dagen för sjukanmälan. Som skriver kan möjligheten att prova nytt arbete vara en väg tillbaka till arbete. Regeringen har därför inlett en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Ett led i detta arbete var det uppdrag som regeringen gav till AMS och RFV för att utarbeta ett förslag till hur den arbetslivsinriktade rehabiliteringen skulle kunna utformas för att stärka arbetslinjen i sjukförsäkringen. Inom ramen för den pågående pilotverksamheten FAROS ska också en samordnad organisation för arbetslivsinriktad rehabilitering av sjukskrivna som har en anställning men behöver byta arbete prövas och utvecklas. Det är min ambition att ta till vara kunskapen i denna verksamhet. Det är av yttersta vikt att långa sjukskrivningsperioder bryts och att de sjukskrivna kan återkomma i arbete.