ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111342 · 2004-06-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1342 av () till statsrådet om AMS yrkesregister Arbetsmarknadspolitikens centrala uppgift är att matcha lediga jobb med arbetssökande. Arbetsmarknaden liksom samhället i övrigt genomgår ständigt förändringar. Gamla yrken försvinner och nya tillkommer. Jag har från olika håll fått information att AMS yrkesregister inte förnyas tillräckligt snabbt. Bland annat i ett inslag i Sydnytt påvisades att ett yrke som förmedlingar satsat utbildningar på inte ännu registrerats. Det är av stor vikt för både arbetssökande och arbetsgivare att AMS satsning på ny teknik håller hög standard även på detta område. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillförsäkra att AMS yrkesregister är uppdaterat?
fr · GR111343 · 2004-06-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1343 av () till statsrådet om ojämställd arbetsskadeersättning Två forskare vid har analyserat arbetsskadestatistiken och upptäckt att kvinnor behandlas sämre efter anmäld skada eller sjukdom som orsakats av arbetet än män. Av de som ansökte om livskaderänta fick två tredjedelar av kvinnorna avslag medan endast hälften av männen fick avslag. Könsskillnaderna kan inte heller enligt forskarna förklaras med att männen råkar ut för allvarligare olyckor än kvinnorna. Utöver könsskillnaderna så upptäcktes även stora regionala variationer på hur försäkringskassorna beviljar kompensation. Det är inte acceptabelt med varken könsdiskriminering eller omotiverade regionala skillnader i arbetsskadeersättningen. Enhetliga regler måste också tolkas lika för både män och kvinnor och i hela landet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga följande: Vilka åtgärder är arbetslivsministern beredd att vidta för att arbetsskadeersättningen ska bedömas på samma sätt för både män och kvinnor och i olika delar av landet?
fr · GR111344 · 2004-06-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1344 av () till statsrådet om katrineholmsbornas pendlingsmöjligheter går avtalet ut mellan Rikstrafiken och Mälab angående persontrafiken på järnvägssträckan mellan Uppsala-Västerås-Eskilstuna-Norrköping (UVEN). Rikstrafiken beslutade vid sitt styrelsemöte att inte förnya avtalet för persontrafiken på denna sträcka. UVEN berör , och . Sträckan är viktig för arbetspendlingen och för studiemöjligheterna @ samt och Campus . Om avtalet inte förnyas riskeras dessutom tågstoppen i för vidare färd mot och eftersom fungerar som en knutpunkt mellan västra och östra stambanan. Om Rikstrafiken framhärdar i sitt beslut att inte förnya avtalet för persontrafiken på UVEN får detta oerhörda konsekvenser för genom försämrade pendlingsmöjligheter till arbete och högskolestudier och minskat antal tågstopp. Pendlingsmöjligheterna ska utvecklas inte avvecklas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att persontrafiken mellan och med tågstopp i kan fortsätta när nuvarande avtal mellan Rikstrafiken och Mälab går ut ?
fr · GR111345 · 2004-06-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1345 av () till justitieminister om rattonykterhet och polisresurser Trafiken ska vara en alkoholfri zon och arbetet för nykterhet bakom ratten bör effektiviseras. Den som kör bil eller moped onykter bryter mot trafikbrottslagen och kan dömas för rattfylleri. Gränsen för hur mycket alkohol man får ha i blodet är 0,. Det räcker med ett par folköl för att komma upp i den nivån. Om en bilist påträffas med 1,i blodet kan straffet bli fängelse. berättade en taxichaufför att han och kollegerna möter bilar vars förare är påtagligt onyktra. Ofta när taxichaufförerna ringer polisen får de besked om att de inte kan ingripa på grund av brist på bilar eller för att de är upptagna med andra arbetsuppgifter. För mig är det ofattbart att ett pågående brott, som är en fara för liv och hälsa, prioriteras bort på grund av resursbrist. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieminister : Vad avser ministern att göra för att förhindra rattonykterhet och se till att polisen tar detta problem på allvar?
fr · GR111346 · 2004-06-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1346 av () till näringsminister om löner och ersättningar i statliga bolag Enligt uppgift ökade statliga bolagsdirektörers löner och ersättningar kraftigt . Några exempel: vd fick ett lönelyft från 3,2 miljoner år 2002 till 3,6 miljoner , en ökning på . Svenska Spels vd tjänade nästan 2,2 miljoner, en ökning på . vd tjänade nästan 2 miljoner , en ökning på jämfört med föregående år. Jag har svårt att inse att så kraftiga höjningar är motiverade. Löntagarna får inpräntat i sig att de måste vara återhållsamma med hänsyn till både svenska företags konkurrenskraft och att inte åter ska få en inflationsekonomi där löneökningarna förvandlas till luft. Jag har intrycket av att det finns en bred förståelse för det synsättet. Men om det ska bestå måste också företagsledningarna ta sitt ansvar. Det gäller i allra högsta grad ledningarna för de statliga företagen. Av näringsministerns tidigare uttalanden har jag fått uppfattningen att det skulle ske en uppstramning av löner och ersättningar i de statliga företagen. De nu redovisade uppgifterna tyder dock inte på att det arbetet har varit framgångsrikt. Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att löner och ersättningar till de statliga företagens ledningar ska hålla sig inom rimliga gränser.
fr · GR111347 · 2004-06-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:1347 av () till statsrådet om motorvägar och världsarv skrev att flera vägprojekt på norrut är klara. Det är bra men definitivt inte tillräckligt. E6 genom måste bli motorväg , inte minst för att få ned olycksstatistiken. Dessutom är det av stor vikt att kombinera ansvaret för världsarvet Vitlycke i , med utbyggnad av motorväg. Det är möjligt genom att bygga motorväg öster om världsarvet. På så sätt minimeras nedfall som kan förstöra . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidtaga några åtgärder för att kunna kombinera utbyggnad av nödvändig motorväg med ett ansvarstagande för världsarvet?
fr · GR111348 · 2004-06-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:1348 av () till kulturminister om världsarv och motorvägar skrev att flera vägprojekt på norrut är klara. Det är bra men definitivt inte tillräckligt. E6 genom måste bli motorväg , inte minst för att få ned olycksstatistiken. Dessutom är det av stor vikt att kombinera ansvaret för världsarvet Vitlycke i , med utbyggnad av motorväg. Det är möjligt genom att bygga motorväg öster om världsarvet. På så sätt minimeras nedfall som kan förstöra . Med anledning av ovanstående vill jag fråga kulturminister : Vad avser ministern att göra för att säkerställa att nödvändig utbyggnad av motorväg inte riskerar att förstöra världsarv?
fr · GR111349 · 2004-06-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:1349 av () till statsrådet om utbetalningsrutiner för AMS ekonomitjänst Runtom i landet pågår en mängd mål3-projekt, många drivna av ideella föreningar och organisationer. När de lokala ESF-råden väl beslutat och godkänt budgeten för varje projekt samt förhandsgranskat rekvisitionerna får AMS ekonomitjänst i uppdrag att sköta utbetalningar och granskning. Många av de ideella organisationer som bedriver den här sortens verksamhet har små ekonomiska marginaler och är beroende av att utbetalningar sker i rimlig tid för att kunna genomföra projekten och upprätthålla sin ordinarie verksamhet, betala löner, hyror etcetera. Därför skapar det stora problem när AMS ekonomitjänst tar alltför på sig att verkställa sina utbetalningar. Exempelvis har folkbildningen i drabbats. och har fått vänta upp på utbetalningar de redan har haft kostnader för, med höga räntekostnader som följd. För mindre ideella föreningar torde detta vara ett ännu större problem, då de rimligen inte har lika höga checkkrediter och dylikt. Inte kan det vara meningen att ideella organisationer som studieförbund och folkhögskolor inte ska kunna betala sin löner och skatter och gå i konkurs för att AMS ekonomitjänst inte sköter sina arbetsuppgifter i rimlig tid. Med anledning av ovanstående frågar jag statsrådet om han avser att på något vis agera för att lösa de uppenbara problem som råder vid AMS ekonomitjänst.
fr · GR111350 · 2004-06-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1350 av () till socialminister om cancervård Det är kris i cancervården. Både i och i blir svårt sjuka patienter fast i månadslånga köer. Ansvariga läkare säger att situationen är ohållbar. I behöver 4500 personer strålbehandlas. Resurserna räcker till 3000. På Radiumhemmet kommer kapaciteten för strålning att sjunka med eftersom vikarier saknas. Under denna sommar kommer alltså väntetiderna att bli ännu längre för alltfler. Kommer socialministern att vidtaga några åtgärder för att förbättra situationen för de redan hårt drabbade cancerpatienterna?
fr · GR111351 · 2004-06-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1351 av () till statsrådet om och dröjsmålsränta 800000 svenskar har betalat dröjsmålsränta på återkrävda pengar från . Enligt uppgifter i avser inte att återbetala dem, trots att Regeringsrätten i en dom förklarat dessa räntor olagliga. "Men vi anser att vi hade anledning att ta ut ränta" säger generaldirektör . kräver dröjsmålsränta på de belopp som en person blivit skyldig att återbetala. Men när läget varit det motsatta @ när personer drabbats av försenade eller felaktiga handläggningar @ har de inte kunnat ställa motsvarande krav. Här ställs den lilla, enskilda människan mot systemet. Regeringsrättens dom baseras på ett enskilt fall. Väl medveten om att statsrådet inte kan kommentera sådana, är min fråga till statsrådet: Vad avser ministern att vidtaga för åtgärder för att enskilda personer ska känna trygghet i att det sker en rättssäker behandling av deras ärenden?
fr · GR111352 · 2004-06-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1352 av () till statsrådet om Den så kallade lämnades till regeringen och har därefter varit ute på remiss. Remissinstanserna har relativt samstämmigt ställt sig bakom huvuddragen av utredningens förslag. Bakgrunden till utredningen var bland annat att en grupp föräldrar, som betalar underhåll för flera barn och haft normala inkomster, haft stora svårigheter att klara sina åtaganden. Så kan till exempel en trebarnsförälder ha marginaleffekter som motsvarar av bruttoinkomsten över 6000kr till följd av de regler som gäller vid återbetalning av bidragsförskott. De höga kraven på vissa föräldrar har lett till att många fått stora skulder ackumulerade hos kronofogden som de inte har utrymme för ett normalt liv, vare sig för sig själva eller tillsammans med sina barn. Dagens regler för återbetalning tillkom budgetsanering och många av oss varnade redan då för att de kom att bli alltför drastiska. Det är därför angeläget att en revidering av reglerna inte kommer att dröja för . Jag vill därför fråga statsrådet om hon aktivt bereder förslag till förändrade regler för återbetalning av underhållsstöd.
fr · GR111353 · 2004-06-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1353 av () till statsrådet om föräldrapenningens inverkan på eventuell a-kasseersättning Arbetet med att få fler pappor att ta ut föräldraledighet är ett viktigt led i strävan att nå ett mer jämställt samhälle. I de familjer där papporna tar ut en större del av föräldraledigheten än de två pappamånaderna delar många föräldraledigheten på heltid, till exempel till mamman och till pappan. En del föräldrar väljer att dela på föräldraledigheten löpande, till exempel att mamman är föräldraledig och arbetar och pappan är föräldraledig och arbetar . På så sätt kan pappan vara hemma tidigare med barnet och båda föräldrar kan upprätthålla sin karriär. Om man skulle bli uppsagd från sitt arbete under föräldraledigheten räknas denna enbart som överhoppningsbar tid om man varit hemma på heltid. Ett fall rör en kvinna som efter att ha varit föräldraledig på heltid , började arbeta och var föräldraledig . blev kvinnan arbetslös. Den a-kassa hon fick baserade sig på hennes 60-procentiga anställning. Mot bakgrund av arbetet med att få fler pappor att vara hemma med sina barn vore det inte orimligt att se över möjligheten att även låta föräldraledighet på deltid räknas som överhoppningsbar tid. Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att undvika att föräldrapenningens inverkan på a-kasseersättningen minskar pappors föräldraledighet?
fr · GR111354 · 2004-06-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1354 av () till statsrådet om oegentligheter vid röstning I räcker det oftast med ett röstkort för att få rösta. Väljare avkrävs sällan legitimation i röstlokalen, vilket förvånar många, särskilt de yngre väljarna. Det är uppenbart att detta öppnar för möjligheten till valfusk och kommer uppgifter från om en man som genom hoplånade röstkort lyckats rösta inte mindre än tio gånger. "Det var extremt lätt. Och det finns gott om folk som inte bryr sig om valet och är villiga att ge bort eller sälja röstkort" berättar mannen för . Endast misstanken om valfusk är oroande för ett demokratiskt land och det är självklart att detta måste förhindras i så stor utsträckning som möjligt. kan inte naivt tro att sådant inte händer här. Vi är som land också i allt större utsträckning utsatta för politiska krafter med mindre solid demokratisk grund som mycket väl skulle kunna tänka sig att utnyttja den möjlighet som den naiva inställningen ger. Vad avser statsrådet att göra för att förhindra framtida valfusk i form av överlåtelse av röstkort?
fr · GR111355 · 2004-06-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1355 av () till miljöminister om myndigheternas miljöarbete Vi står inför stora utmaningar på miljöområdet. Det finns stora brister i svenska myndigheters arbete med att införa ett genomgripande miljöarbete, trots att det är ett krav från regeringen. Var tionde myndighet har bara inlett arbetet. har levererat kritik mot detta förhållande i rapport 5346 Miljöledning i statliga myndigheter. är det 230 myndigheter som har i uppdrag att införa ett system för miljöledning i myndighetsarbetet. Men de 230 myndigheternas resultat är skralt . Bara några få har med miljöaspekterna i sina regler, myndighetsråd, bidragssystem och beslut. Merparten av myndigheterna gör ingen utvärdering eller revision av sitt miljöarbete. Ett skäl till att arbetet går långsamt är departementens ointresse, anser myndigheterna. Tre myndigheter av fyra har inte fått någon fråga om miljöarbetet från sitt departement. Responsen från departementen är viktig för att skynda på myndigheternas miljöarbete. De har, enligt utredning, inte ställt krav eller frågat myndigheterna tillräckligt mycket hur arbetet utvecklats. För oss liberaler är det viktigt att hållbar utveckling blir mer än ord. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta med anledning av ovanstående resultat.
fr · GR111356 · 2004-06-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1356 av () till utrikesminister om svenska företags sociala ansvar i besökte utrikesminister den socialdemokratiska regeringen och flera svenska företag. UD har precis meddelat att utrikesminister besöker den 20@25 juni för att fördjupa den politiska dialogen mellan och . Det är mycket bra. Politisk dialog med är mycket viktigt, förutsatt att den bygger på glasklara och konsekventa krav på respekt för mänskliga rättigheter i . Det är också glädjande att den socialdemokratiska regeringen insett att dialogen måste föras på andra plan än det politiska. Därför uppskattar vi statsministerns initiativ Globalt ansvar som lanserades i syfte att stimulera de svenska företagens sociala ansvar och roll i arbetet att främja bland annat FN:s deklaration för de mänskliga rättigheterna och deklaration om mänskliga rättigheter i arbetslivet. Det är helt rätt att svenska och andra länders företag som etablerar sig i också bär ett betydande ansvar för att främja respekten för mänskliga rättigheter. Handelsutbyte är en grundläggande delfaktor för den politiska utvecklingen i . Men givet enorma marknadspotential för utländska företag, genom bland annat de jämförelsevis låga kinesiska lönenivåerna, finns det anledning till ett mått av oro inför svenska och andra länders företags verkliga vilja att leva upp till sitt "globala ansvar" att främja respekten för mänskliga rättigheter. Därför vill jag fråga vilka åtgärder utrikesministern avser att vidta för att svenska företags verksamhet i verkligen följer statsministerns initiativ om globalt ansvar.
fr · GR111357 · 2004-06-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1357 av Axel Darvik (fp) till utrikesminister om insatser för demokratin i inledde tre vitryska parlamentsledamöter från den så kallade Respublikagruppen @ , och @ en hungerstrejk. De kräver dels införandet av lagändringar för att hindra valfusk, dels att den arresterade oppositionspolitikern släpps fri. Hungerstrejken inleddes efter att en av ledamöterna, , hindrats från att ta upp frågan om lagändringar för att motverka valfusk i parlamentet genom att hans mikrofon stängdes av. Sedan hungerstrejken inleddes har ytterligare något tiotal demokratiförespråkare anslutit sig till den på olika håll i landet. Det är viktigt att visar sitt stöd för de aktivister som kämpar för ett demokratiskt . I de flesta av de gamla östeuropeiska kommuniststaterna har vi sett livsviktiga demokratiska landvinningar. I har utvecklingen gått i motsatt riktning. har bara sett till att ytterligare inskränka mänskliga fri- och rättigheter. Som ett nära grannland är roll för en demokratisering av särskilt angelägen. Ett ökat engagemang för är nödvändigt och kan göras genom bland annat studentutbyten, politiska påtryckningar och krav samt riktat bistånd till grupper som kämpar för demokrati. Det är angeläget att det fattade beslutet om att inrätta en ambassad i fullföljs. Min fråga till utrikesministern är vilka typer av åtgärder som kan vidta framöver för att vända den nedåtgående spiral för demokratin som vi nu ser i .
fr · GR111358 · 2004-06-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1358 av Sermin Özürküt (v) till utrikesminister om president i och MR-organisationer president gjorde ett mycket hotfullt uttalande i vilket han gick till häftigt angrepp mot en rad frivilligorganisationer, särskilt mot fredsbyn de Apartado, där () och Fellowhip of Reconciliation (FoR) är verksamma. Utan att direkt nämna någon frivilligorganisation vid namn anklagade han dem för att "undergräva rättsstaten" och han hotade dem med fängelse och utvisning. Han anklagade vidare fredsbyn de Apartado för att obstruera mot riksåklagarens arbete och utgöra ett uppmarschområde för . President uttalande är uppenbarligen en del i en kampanj som bestått i paramilitära attacker och ekonomiska sanktioner för att svälta ut den fredsby där PBI och FoR verkat . Dessa och flera andra frivilligorganisationer har stöd och erkännande av flera ambassader i och av FN:s kontor i landet. Likafullt är frivilligorganisationer, för att inte tala om befolkningen i de Apartado och dess företrädare, ytterst oroliga för ytterligare angrepp. President uttalande strider mot presidentdirektiv antaget under president tid som säger att "statliga funktionärer får inte förhindra eller ifrågasätta MR-organisationers legitima verksamhet". Genom att uppfinna ogrundade och osanna beskyllningar försöker tydligen president trappa upp kriget och motsättningarna i landet, vilket kommer att medföra ytterligare svåra lidanden för den plågade colombianska befolkningen. Jag vill följaktligen fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att trygga frivilligorganisationernas fortsatta verksamhet till stöd för fred och ökad respekt för mänskliga rättigheter i ?
fr · GR111359 · 2004-06-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1359 av () till kulturminister om de statliga arkivalierna gjordes en inventering av de statliga arkivaliernas behov av konservering och vård, på uppdrag av . Anställda på och landsarkiven sändes ut till arkivens depåer för att grovt inventera kilometervis av trasiga och fuktskadade arkivhandlingar. En rapport om denna inventering sändes till . Enligt uppgift har dock fortfarande, efter att uppdraget utfördes, ingen reaktion därifrån kommit. Jag finner detta anmärkningsvärt, då bevarandet av våra arkivhandlingar och säkerställd tillgänglighet för forskare är en förutsättning för all historisk forskning från medeltiden och fram till vår egen tid. Mot bakgrund av detta vill jag fråga kulturministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkra detta viktiga kulturarv och hur bedömer kulturministern de statliga arkivaliernas vårdbehov?
fr · GR111360 · 2004-06-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1360 av () till kulturminister om orkestrarnas situation begärde ett enigt utskott, bland annat efter en motion från oss kristdemokrater, att en orkesteröversyn skulle genomföras. Denna begäran ledde till ett tillkännagivande från . har det gått beslutet togs och ännu har inte någon översyn kommit till stånd. Regeringen har år lovat att en översyn ska tillsättas. Det senaste budet var att det skulle komma en . Det kan dock konstateras att det fortfarande inte tillsatts någon översyn trots att vi befinner oss . Detta är ett fullkomligt oacceptabelt beteende och det är ett stort svek mot de orkestrar som hoppats på att regeringen och kulturministern skulle ta frågan om orkestrarnas situation på allvar. Situationen för orkestrarna runtom i landet är ohållbar och måste förbättras. Jag anser inte att man kan behandla orkestrarna på detta sätt, deras situation måste tas på större allvar. Utifrån ovanstående vill jag ställa följande fråga till kulturminister : Vad avser kulturministern att göra för att verkställa det beslut angående en översyn av orkestrarnas situation i landet som fattade ?
fr · GR111361 · 2004-06-22 00:00:00 — Fråga 2003/04:1361 av () till justitieminister om förtroendevaldas möjlighet att följa polisarbetet Polisens strävan efter öppenhet när det gäller att ge allmänheten insyn i det praktiska polisarbetet är positiv. Att journalister, förtroendevalda, studenter och andra personer med intresse av ökad kunskap om polisens praktiska, operativa arbete har möjlighet att till exempel följa med i polisens radiobilar är värdefullt och viktigt för en demokratisk stat. Naturligtvis måste polisen dock få göra en avvägning i varje enskilt fall, bland annat med hänsyn till säkerhet och sekretesslagens bestämmelser om skydd för den personliga integriteten. Detta kan exempelvis innebära att man avbrutit de utomståendes deltagande om det blivit fråga om integritetskänsliga ingripanden. Vissa länspolismästare har gjort en relativt snäv tolkning av riktlinjer på detta område och infört generella regler som innebär att till exempel endast ledamöter av polisstyrelser och polisnämnder får följa med i polisens praktiska arbete. Detta utan att göra en prövning i enskilda fall för andra intressenter. Avser justitieministern att vidta några åtgärder för att underlätta för bland annat förtroendevalda att få ökad insyn i polisens arbete?
fr · GR111362 · 2004-06-22 00:00:00 — Fråga 2003/04:1362 av () till justitieminister om hot mot politiskt verksamma personer Trakasserier mot politiker verkar öka och som en följd av detta rapporteras om politiker som inte förmår fullfölja sin politiska gärning. Det finns sannolikt också ett inte oväsentligt mörkertal. Endast en fjärdedel av de politiker, som tillfrågades av , hade anmält hoten, trots att de vetat vem som låg bakom dem. Riksåklagaren har uttryckt att "de har en moralisk skyldighet att göra en anmälan. Syftet är ju att tysta politiker och förmå dem att avstå från praktisk verksamhet". Men undersökningar visar att av de anmälningar som faktiskt gjorts är det som går till åtal. Detta kränker den enskilda människan och också hela det demokratiska systemet. Effekten blir att alltfler avslutar sin politiska gärning. Det måste anses vara ytterst allvarligt för den demokratiska beslutsprocessen i kommunerna och nationellt om inte dylika brott utreds och beivras. Följden blir att politiska beslut i kommunen, där politikerna ofta är väl kända för kommuninvånarna, inte kan fattas på demokratisk grund. Hot och trakasserier mot beslutande personer i kommunen kan enligt min mening inte accepteras av en demokratisk stat, i synnerhet om detta hot kan komma att påverka de beslut som fattas. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att hot mot politiskt verksamma personer ska beivras?