ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12584 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:584 om kriminella personers vapenutbildning inom militären har frågat försvarsministern vad hon avser att göra för att personer med kriminell bakgrund inte får vapenutbildning inom militären. Frågan är ställd mot bakgrund av att och Försvarsmakten inkommit med en framställan till . De föreslår en utökad kontroll av om totalförsvarspliktiga förekommer i belastningsregistret. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har möjlighet att få ut vissa uppgifter ur belastningsregistret i fråga om totalförsvarspliktiga som skrivs in i eller är inskrivna för värnplikt. Det rör sig bland annat om misshandelsbrott, våldtäktsbrott, stöldbrott och brott mot vapenlagen. Därutöver kan dessa personer, i vissa fall, om de avses skrivas in mot säkerhetsklassade befattningar, även bli föremål för en mer omfattande registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen. Det är viktigt att personer som är kriminellt belastade eller av andra skäl bedöms olämpliga inte ges tillgång till vapen och får utbildning i hur vapen hanteras. Registerkontrollen är ett led i den allmänna lämplighetsprövning som ska göras av dem som skrivs in för värnpliktsutbildning. I denna prövning ingår också medicinska och psykologiska undersökningar samt annan utredning om den totalförsvarspliktiges personliga förhållanden. När det gäller den i frågan angivna framställningen om utökad kontroll av uppgifter ur belastningsregistret, kräver den förordningsändring. Beredningsarbetet är på väg att avslutas. Regeringen avser att fatta beslut i frågan.
frs · GR12585 · 2004-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:585 om situationen för HBT-personer i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att de goda förbindelserna med ska användas för att påtala de kränkningar av HBT-personers mänskliga rättigheter som pågår i landet. Den fäster stor vikt vid de mänskliga rättigheterna oavsett sexuell läggning eller tillhörighet. tillhör de mest drivande i fråga om homosexuella, bisexuella och transsexuella personers åtnjutande av mänskliga rättigheter. Frågan om sexuell läggning nämndes första gången i den av framlagda resolutionen om summariska avrättningar vid FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna . Med detta som grund kunde senare formuleringen antas i motsvarande resolution i . I förhandlingarna om resolutionen spelade en avgörande roll och formuleringen förekommer numera i båda dessa resolutioner. har tagit upp frågan om den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna i inom EU och i FN-sammanhang. EU:s syn på situationen framfördes bland annat i EU:s tal vid kommission för de mänskliga rättigheterna. EU fördömde då bland annat användandet av dödsstraff, tortyr och begränsningar i yttrandefriheten i . I samband med statsrådet besök i den 17@19 januari tog upp situationen för mänskliga rättigheter i landet i allmänhet och kvinnors situation i synnerhet. Situationen för HBT-personers mänskliga rättigheter berördes inte direkt under samtalen. Jag är beredd att även fortsättningsvis ta upp frågor rörande respekten för de mänskliga rättigheterna och då även frågan om HBT-personers situation med representanter för .
frs · GR12586 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:586 om åtgärder för att svara på rymningar har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra polisens möjligheter att svara på rymningar och rymningsförsök vid landets fängelser. Det är oacceptabelt att en rymning av det slag vi såg i Kumla kan ske. utgör en fritagning utifrån där de inblandade är tungt beväpnade en svår situation att hantera för både kriminalvård och polis. Risken för att människor allvarligt skadas eller dödas är stor. När en händelse av det här slaget inträffar är det naturligt att berörda myndigheter ser över sina rutiner för att minimera risken för att liknande situationer upprepas. Ett sådant arbete har inletts inom både kriminalvården och polisen. Jag har för avsikt att invänta en redovisning av detta innan jag tar ställning till ytterligare åtgärder.
frs · GR12587 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:587 om turordningsreglerna i LAS har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka och tydliggöra turordningsreglerna enligt LAS. Frågan är ställd mot bakgrund att avvikelserna från turordningsreglerna i LAS enligt hans mening, blir allt fler och slår hårt mot långtidssjukskrivna och deltidssjukskrivna. Som exempel nämns en situation vid i där ett 80-tal personer sägs upp på grund av arbetsbrist och där arbetsgivaren före förhandlingen med facket ska ha plockat ut anställda som man ville säga upp. Dessa utgjordes framförallt av långtids- och deltidssjukskrivna oavsett anställningsår. menar att detta sätt att hantera turordningsreglerna enligt LAS riskerar att bli än vanligare då arbetsgivarna ska medfinansiera sjukförsäkringen för de långtidssjukskrivna och anser att det är en oacceptabel utveckling och skapar en utslagning av människor som vill och kan arbeta, bara de rätta förutsättningarna finns. I den avsiktsförklaring om åtgärder för att öka hälsan i arbetslivet som regeringen, och de gröna enats om ingår att en viss del av sjukförsäkringskostnaderna ska medfinansieras av arbetsgivarna. Idén i denna del är att skapa incitament för arbetsgivaren att hjälpa till att minska antalet sjukskrivningar bland annat genom att skapa förutsättningar för de sjukskrivna att komma tillbaka till ett arbete. Lagen om anställningsskydd innehåller regler som måste följas i samband med uppsägningar, bland annat regler om saklig grund för uppsägning och turordning. Arbetsgivarens skyldighet att förhandla före ett beslut om uppsägning på grund av arbetsbrist regleras i medbestämmandelagen. Att bedöma om en viss arbetsgivare följer gällande regler eller inte ligger inte i min uppgift som statsråd. Det är de fackliga organisationernas uppgift att genom förhandlingar och på annat sätt tillvarata sina medlemmars intressen. Om gällande lagar och avtal inte följs, finns ytterst möjligheten att driva frågan i domstol. Jag anser att det inte finns skäl att med anledning av den av beskrivna situationen vidta några åtgärder avseende turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd men kommer naturligtvis noga följa utvecklingen.
frs · GR12589 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:589 om programmet på har frågat mig vilka löften har givit inför Forum. har inte givit några löften inför Forum. Den uttalade avsikten med detta forum har inte varit att värdera enskilda konflikter. Syftet har i stället varit att utveckla verktygen för att förebygga och förhindra nya folkmord samt inskärpa ansvaret hos regeringar att agera så att detta blir möjligt.
frs · GR12590 · 2004-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:590 om situationen för HBT-personer i har med anledning av utrikesministers besök i frågat mig om jag har vidtagit eller avser att vidta några åtgärder när det gäller de homosexuellas situation i . Den fäster stor vikt vid att de mänskliga rättigheterna respekteras oavsett sexuell läggning och tillhörighet och tillhör de länder som internationellt särskilt uppmärksammat frågan om HBT-personers mänskliga rättigheter. Den första gången medlemsstaterna i FN antog en text där referens gjordes till "sexuell läggning", var i en av framlagd resolution vid FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna om godtyckliga eller utomrättsliga avrättningar. Därefter har frågan om förföljelse av personer på grund av deras sexuella läggning blivit uppmärksammad i motsvarande resolution i . I regeringens proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, liksom i utrikesutskottets betänkande, står det tydligt att utvecklingssamarbetet ska präglas av ett rättighetsperspektiv som omfattar demokrati och principen om alla människors lika värde samt av fattiga människors perspektiv på utveckling. Vidare har det fastslagits att målet om en rättvis och hållbar global utveckling självklart ska gälla för alla oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. Regeringen kommer att påbörja en studie om hur kunskapen och kompetensen om HBT-personers mänskliga rättigheter kan öka. Studien beräknas vara klar och ska resultera i förslag till hur arbetet kan förbättras både på policynivå och i fältverksamhet i partnerländerna. Genom att ta upp dessa frågor i FN bidrar vi från svensk sida till internationell opinionsbildning kring HBT-personers mänskliga rättigheter. Dessutom är vår förhoppning att vi bidrar till att successivt skapa internationellt överenskomna riktlinjer för att ta upp dessa frågor i bilateral dialog med länder där övergrepp begås. Svårigheterna ska dock inte underskattas då frågorna omgärdas av tabu och fördomar. Beträffande kan sägas att respekten för de mänskliga rättigheterna är en hörnsten i vår bilaterala dialog liksom i EU:s politiska dialog med landet. Vi har tagit upp olika aspekter av de mänskliga rättigheterna i samtal med företrädare för . kommer fortsatt i dialogen med företrädare för ta upp frågor om respekten för de mänskliga rättigheterna och uppmärksamma det internationella förbudet mot diskriminering. Jag avser att fortsätta följa frågan och ambassaden i kommer att förstärka bevakningen av HBT-personers situation inom ramen för den årliga MR-rapporteringen.
frs · GR12591 · 2004-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:591 om situationen för HBT-personer i har frågat mig på vilket sätt jag har tagit upp frågan om HBT-personers situation i i samband med besöket av den ryske utrikesministern. Mänskliga rättigheter har hög prioritet på den svenska utrikespolitiska dagordningen och tillhör ett av de mest drivande länderna i fråga om HBT-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna utan diskriminering. tar upp frågan i såväl multilaterala forum som i bilaterala kontakter med andra länder och har drivit frågan bland annat i FN-sammanhang, framför allt i kommissionen för mänskliga rättigheter och inom utvecklingsområdet. I regeringens proposition, 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, liksom i utrikesutskottets betänkande står det tydligt att utvecklingssamarbetet ska präglas av ett rättighetsperspektiv som omfattar demokrati och principen om alla människors lika värde samt av fattiga människors perspektiv på utveckling. Vidare har det fastslagits att målet om en rättvis och hållbar global utveckling självklart ska gälla för alla oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. Som framhåller i sin fråga har det i den ryska politiska debatten framförts förslag om att återinföra den tidigare straffbeläggningen av homosexuella relationer mellan män. Förslagen har dock mötts av hård kritik från såväl regeringsföreträdare som andra dumaledamöter. För att långsiktigt stärka de mänskliga rättigheterna i krävs samarbete. har ett brett engagemang i frågor som berör mänskliga rättigheter i , både bilateralt och genom EU-samarbetet. Vad beträffar den specifika frågan om den ryske utrikesministerns besök ägde detta rum före min tid som utrikesminister, men jag har förstått att frågan inte berördes under samtalen.
frs · GR12592 · 2004-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:592 om situationen för HBT-personer i har frågat mig på vilket sätt jag har uppmärksammat situationen för HBT-personer i i samband med det jordanska statsbesöket eller på annat sätt. HBT-personer möter i många länder fortfarande fördomar såväl som direkt diskriminering. Även om vi kan skönja en viss positiv attitydförändring internationellt så finns det fortfarande mycket kvar att göra. Detta gäller inte minst i där trenden i vissa länder går mot en hårdnande och mindre tolerant attityd. Detta ger anledning till oro. Som framkommer i svaret på andra fråga på samma tema (2003/04:590) är är ett av de drivande länderna i frågan om HBT-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna utan diskriminering. uppmärksammar dessa frågor i flera olika forum, bland annat inom FN-systemet men även i bilaterala sammanhang. Regeringens förhoppning är att en attitydförändring kan åstadkommas genom att kontinuerligt medvetandegöra och öka kunskapen samt förståelsen för HBT-personers situation. Vad gäller den specifika frågan om situationen för HBT-personer i berördes den inte direkt under samtalen i samband med statsbesöket.
frs · GR12593 · 2004-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:593 om situationen för HBT-personer i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta gällande den tunisiska regeringens inställning till HBT-personers mänskliga rättigheter. Den fäster stor vikt vid de mänskliga rättigheterna oavsett sexuell läggning eller tillhörighet. tillhör de mest drivande i fråga om homo-, bisexuella och transpersoners åtnjutande av mänskliga rättigheter. Frågan om sexuell läggning nämndes första gången i den av framlagda resolutionen om summariska avrättningar vid FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna . Med formuleringen "sexuell läggning" i som grund kunde senare formuleringen antas i motsvarande resolution i . I förhandlingarna om resolutionen spelade en avgörande roll och formuleringen förekommer numera i båda dessa resolutioner. När det gäller tillmäter jag utvecklingen vad gäller de mänskliga rättigheterna mycket stor vikt. har upprätthållit en aktiv profil i förhållande till både bilateralt och i EU-sammanhang där vi särskilt bevakat myndigheternas agerande i vissa enskilda fall och påtalat brister och övergrepp. Den politiska dialogen mellan och syftar också bland annat till att uppmuntra till förbättringar inom området mänskliga rättigheter. Frågan om diskriminering av HBT-personer har inte berörts med de tunisiska myndigheterna men landets myndigheter har enligt lag att skydda homosexuella från trakasserier. Med hänsyn till den vikt frågan har inom den svenska utrikespolitiken har jag givetvis beredskap att agera om vi har tillräckliga, konkreta bevis på missförhållanden och övergrepp på detta område.
frs · GR12594 · 2004-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:594 om situationen för HBT-personer i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för HBT-personers situation i . Jag har svarat på en fråga (2003/04:573) om bristen på demokratisk utveckling och den svåra situationen vad gäller respekt för mänskliga rättigheter i . I vår årliga rapport om mänskliga rättigheter konstateras även för att det sannolikt är förenat med betydande svårigheter att leva öppet som homosexuell i . Vi tar därför regelbundet upp frågor om respekt för de mänskliga rättigheterna med eritreanska myndigheter, både vid besök i och med ambassaden här i . Frågorna om respekt för mänskliga rättigheter tas också upp genom den politiska dialog som EU för med . har jag själv sammanträffat med utrikesminister och tog då upp läget i landet vad gäller mänskliga rättigheter, och pekade på de allvarliga brister som präglar situationen i på detta område. tillhör de länder som internationellt särskilt har uppmärksammat HBT-personers mänskliga rättigheter. Den första gången medlemsstaterna i FN antog en text där referens gjordes till "sexuell läggning", var i en av framlagd resolution vid FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna om godtyckliga, summariska och utomrättsliga avrättningar. Därefter har frågan om förföljelse av personer på grund av deras sexuella läggning uppmärksammats i motsvarande resolution . Genom att ta upp dessa frågor i FN bidrar vi från svensk sida till internationell opinionsbildning kring HBT-personers mänskliga rättigheter. Dessutom är vår förhoppning att vi bidrar till att successivt skapa internationellt överenskomna riktlinjer för att ta upp dessa frågor i bilateral dialog med länder där övergrepp begås. Svårigheterna ska dock inte underskattas, då frågorna omgärdas av tabun och fördomar. HBT-personer är utsatta i många länder. Regeringen kommer att inleda arbetet med en studie om hur kunskapen och kompetensen inom detta område kan öka, bland annat baserat på erfarenheter från vårt utvecklingssamarbete. Studien beräknas vara klar och ska resultera i förslag till hur arbetet kan förbättras både på policynivå och i utvecklingssamarbete med enskilda länder. kommer att fortsätta att driva HBT-frågorna internationellt och kommer också att ta upp arbetet mot diskriminering och för mänskliga rättigheter även vad gäller sexuell läggning och könstillhörighet. Likaså kommer vi att fortsätta att följa utvecklingen i , också på detta område.
frs · GR12595 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:595 om situationen för HBT-personer i har frågat mig vad jag kommer att göra för att aktualisera frågan om HBT-personers mänskliga rättigheter i de bilaterala kontakterna med . Den fäster stor vikt vid att de mänskliga rättigheterna respekteras oavsett sexuell läggning och tillhörighet. har goda förbindelser med och respekten för de mänskliga rättigheterna är en hörnsten i vår bilaterala dialog med liksom den är i EU:s politiska dialog med . Vi har tagit upp olika aspekter av de mänskliga rättigheterna i samtal med företrädare för . Homosexualitet är inte förbjudet enligt lag i . Men homosexualitet, bisexualitet och transsexualitet är fortsatt omgärdat av fördomar. har vi sett en tendens i medierna i att på ett öppnare sätt diskutera homosexualitet. tillhör de länder som internationellt särskilt uppmärksammat frågan om homosexuella, bisexuella och transsexuella personers mänskliga rättigheter. I regeringens proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling står det tydligt att utvecklingssamarbetet ska präglas av ett rättighetsperspektiv som omfattar demokrati och principen om alla människors lika värde samt av fattiga människors perspektiv på utveckling. betänkande som behandlar propositionen slår fast att målet om en rättvis och hållbar global utveckling självklart ska gälla för alla oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. Regeringen kommer att påbörja en studie om hur kunskapen och kompetensen inom detta område kan öka. Studien beräknas vara klar och ska resultera i förslag till hur arbetet kan förbättras både på policynivå och i fältverksamhet i partnerländerna. Den första gången medlemsstaterna i FN antog en text där referens gjordes till sexuell läggning, var i en av framlagd resolution vid FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna om godtyckliga eller utomrättsliga avrättningar. Därefter har frågan om förföljelse av personer på grund av deras sexuella läggning blivit uppmärksammad i motsvarande resolution i . Genom att ta upp dessa frågor i FN bidrar vi från svensk sida till internationell opinionsbildning kring HBT-personers mänskliga rättigheter. Dessutom är vår förhoppning att vi bidrar till att successivt skapa ramar med internationellt överenskomna riktlinjer för att ta upp dessa frågor i bilateral dialog med länder där övergrepp begås. Svårigheterna ska dock inte underskattas då frågorna omgärdas av tabu och fördomar. kommer fortsatt i dialogen med företrädare för ta upp frågor om respekten för de mänskliga rättigheterna och uppmärksamma det internationella förbudet mot diskriminering.
frs · GR12596 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:596 om bistånd till Enligt en rapport från vägrar regimen i att dela ut mat till sina meningsmotståndare. Därför uppmuntrar Amnesty alla dem som ger bistånd till att pressa regimen att dela ut maten på ett rättvist sätt. har frågat mig vad regeringen avser att göra för att förmå den nordkoreanska regimen att upphöra med denna ovärdiga och kränkande behandling av regimkritiska medborgare. Regeringen tar allvarligt på dessa uppgifter. konstaterar jag att de uppmaningar som Amnesty riktar i rapporten till de internationella biståndsgivarna redan från början har utgjort en integrerad del av den svenska politiken gentemot . har regelbundna bilaterala politiska överläggningar med företrädare för regeringen. Vi har aldrig försummat att ta upp frågor om mänskliga rättigheter och villkoren för humanitära organisationers arbete i . Vi har påtalat skyldighet att ge organisationerna obehindrat tillträde till alla delar av landet och framhävt vikten av organisationernas möjligheter att fritt kontrollera hur biståndet fördelas till befolkningen. Även om organisationernas möjligheter att verka i landet och kontrollera fördelningen gradvis har förbättrats över åren så återstår mycket att göra inom dessa områden. Vi kommer att till fortsätta att påtala brister så länge dessa kvarstår. har fått samma budskap från EU vid de regelbundna möten som äger rum på tjänstemannanivå. EU tog även initiativet till en resolution om MR-situationen i som antogs vid mötet i FN:s kommission för mänskliga rättigheter. I resolutionen uppmanas bland annat att säkerställa att det humanitära biståndet distribueras till befolkningen enligt humanitära principer och att de internationella biståndsaktörerna får resa i landet för att övervaka distributionen. Amnesty varnar för att den nordkoreanska regeringens sätt att använda den humanitära hjälpen som ett verktyg i den politiska och ekonomiska styrningen av landet påverkar givarländerna i negativ riktning och att löftena om bistånd till blir allt färre. Från svensk sida har vi också varnat den nordkoreanska regeringen för att omvärldens humanitära bistånd kan påverkas negativt av den allmänt spända politiska situationen på den koreanska halvön, och uppmanat att också mot denna bakgrund samarbeta bättre med det internationella samfundet såväl som med de biståndsorganisationer som finns på plats i . Jag vill emellertid understryka för svenskt vidkommande att det humanitära biståndet endast ska styras av det humanitära imperativet att rädda liv och lindra nöd. måste vi framhålla att liksom alla stater har huvudansvaret för att möta de humanitära behoven inom det egna landet. I detta avseende måste göra mer. ger inget direkt livsmedelsbistånd till . Det humanitära biståndet, som kanaliseras genom olika FN-organ, Röda Korset och internationella enskilda organisationer, inriktas på matsäkerhets- och hälsoinsatser, vilka kompletteras med olika typer av utbildningsinsatser och insatser för kapacitetsutveckling. Matsäkerhetsinsatserna inriktas på jordbruksinsatser och stöd till en återupptagen inhemsk produktion.
frs · GR12597 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:597 om ny identitet har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att komma till rätta med problemet att det är för lätt att skaffa en ny identitet genom ett nytt pass. Han framhåller också att det finns behov av att se över passlagen. Vi är nu inne i slutfasen med en översyn av passlagen. Arbetet syftar bland annat till att vidta åtgärder för att minska risken för missbruk och förfalskning av pass och bygger till stor del på att åtgärda problem som polisen har pekat på. I översynen ingår frågan om biometrisk information ska införas i svenska pass. Med biometrisk information avses i detta sammanhang teknik som läser av en persons unika drag och översätter dem till en datakod som kan användas vid maskinell eller automatisk avläsning. Därigenom kan man hindra att passet används av någon annan än den som det har utfärdats för. I arbetet ingår också att överväga om giltighetstiden för vanliga pass, som en säkerhetsåtgärd, bör begränsas till . Vi undersöker vidare om man bör begränsa tillgången till sådana pass som ur förfalskningssynpunkt bedöms som mindre säkra, till exempel provisoriska pass. Avsikten är att ett förslag ska kunna remitteras . När det gäller det specifika problem som pekar på så kommer det alltid att finnas personer som måste få sin identitet styrkt genom en annan persons intygande. Detta gäller de personer som inte har någon identitetshandling, utan ska skaffa en sådan eller ett pass . Dessutom ska man vara medveten om att den som skriftligen oriktigt intygar en annan persons identitet kan göra sig skyldig till brottet osant intygande. Jag vill också framhålla att det pågår ett arbete inom med att ta fram en bilddatabas för pass. I databasen ska de gamla passfotografierna lagras, så att en jämförelse kan ske vid en ny passansökan. Systemet beräknas kunna tas i drift .