ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11856 · 2004-03-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:856 av () till försvarsminister om framtiden för bilkåristerna Svenska Kvinnliga Bilkårer som är en organisation med 9000 medlemmar och 125 kårer utbildar kvinnliga fordonsförare till både det militära och civila försvaret. Dessa kvinnor är även en omedelbar resurs som finns tillgänglig vid exempelvis översvämningar, oljekatastrofer och snöoväder. Denna kompetens är oerhört viktig eftersom den kan hjälpa till och stötta samhället, som annars blir mycket sårbart då det som inte får hända ändå händer. Bilkåristernas verksamhet är nu hotad genom minskade statliga anslag. En minskning som inte drabbat motsvarande manliga organisationer. De minskade anslagen kommer att medföra personalindragningar och mindre pengar till rekrytering. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till försvarsministern: Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att trygga framtiden för bilkåristerna?
fr · GR11857 · 2004-03-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:857 av () till justitieminister om brottsoffer och skadestånd har ett ärende uppmärksammats där en man i tingsrätten dömts för misshandel av sin sambo och senare överklagat skadeståndet som tilldömts kvinnan i samband med domen. Då skadeståndsanspråket avslagits i den högre instansen har kvinnan blivit betalningsskyldig för mannens rättegångskostnader. Det är resultatet av att endast skadeståndsdelen överklagats och inte den fällande domen i brottmålet. Det är upprörande att lagen kan tillåta att en kvinna som kränkts görs betalningsskyldig på detta sätt. Mäns våld mot kvinnor är ett allvarligt problem och rättsprocesser får inte avskräcka med förestående risker för att själv bli betalningsskyldig. Det finns också flera andra typer av fall där brottsoffer fått betala gärningsmännens rättegångskostnader trots fällande dom när endast skadeståndsdelen överklagats. Frågan har uppmärksammats tidigare utan att några åtgärder vidtagits och är givetvis något som upprör det allmänna rättsmedvetandet. Min fråga till justitieminister blir således: Avser ministern att vidta åtgärder för att skydda brottsoffer från att riskera bli betalningsskyldiga i situationer som den ovan beskrivna?
fr · GR11858 · 2004-03-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:858 av () till justitieminister om missförhållanden vid svenska häkten Enligt rapporter i medierna har fått skarp kritik av för missförhållandena på häkten. Enligt uppgift är nu trängseln så allvarlig att människor låses in på toaletter i . Andra får tillbringa nätter i små bås och glasburar som inte är större än en kvadratmeter. Trängseln och platsbristen har också startat en omfattande transportverksamhet runtom i för att hitta plats att låsa in gripna. Polisen, som ofta utför transporterna, kommer allt längre ifrån sina kärnuppgifter. Enligt medieuppgifter finns det 526 tillgängliga platser på häkten . Vid samma mätning var 552 platser belagda. Situationen är akut och kräver snabba åtgärder. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att snabbt avhjälpa platsbristen vid häkten?
fr · GR11859 · 2004-03-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:859 av () till justitieminister om brottsoffer som tvingas betala skadestånd Brottsoffer befinner sig i en mycket utsatt situation. Därför är det oerhört viktigt att staten ger dem stöd och hjälp för att gå vidare i livet efter det att de blivit utsatta för brott. Det krävs dock förändringar av svensk lagstiftning för att sätta brottsoffren i fokus. dömdes till exempel en man i för att ha misshandlat och ofredat sin sambo. I tingsrätten fick han också sin dom: att betala skadestånd till den utsatta kvinnan. Mannen överklagade dock domen till hovrätten, som valde att pröva tingsrättsdomen, men bara skadeståndsdelen. Brottmålet blev då ett tvistemål där kvinnan blev motpart till mannen. Hovrätten kom fram till att inget skadestånd skulle betalas ut och mannen vann därmed målet, vilket medförde att kvinnan tvingades betala hans rättegångskostnader. Detta är naturligtvis helt orimligt, att brottsoffret ska betala gärningsmannens rättegångskostnader. Efter ett liknande fall 1999 kungjorde dåvarande justitieminister att en lagändring skulle ske. , har till synes ingenting skett. Min fråga till justitieministern lyder: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att brottsoffer inte ska drabbas dubbelt och därmed tvingas betala gärningsmännens rättegångskostnader?
fr · GR11860 · 2004-03-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:860 av () till statsrådet om körkortsutbildningen i har antalet ungdomar som tar körkort minskat kraftigt. Initialt minskade också antalet allvarliga trafikolyckor i åldersgruppen 18@24år. har denna trend vänt på ett dramatiskt sätt och antalet dödade i den aktuella åldersgruppen har ökat . Enligt medieuppgifter hävdar att den svenska körkortsutbildningen har utarmats . Denna kritik instämmer representanter från delvis i och säger att utbildningen av blivande förare har vissa brister som påverkar trafiksäkerheten. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka och modernisera den svenska förarutbildningen?
fr · GR11861 · 2004-03-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:861 av () till statsrådet om förslag om enskilda vägar Enskilda vägar svarar för en betydande andel av det svenska vägnätet. De betyder mycket för glesbygd, friluftsliv och näringsliv. En fungerande infrastruktur även på landsbygden och i glestrafikerade områden är en hörnsten i den svenska regionalpolitiken. Mot denna bakgrund har trafikutskottet ansett det viktigt att ge enskilda vägar tillfredställande förutsättningar, så att transportpolitiska mål kan uppfyllas. För att detta ska vara möjligt måste regering och riksdag dels kunna följa kostnadsutvecklingen, dels kunna bedöma behovet av eventuella omfördelningar mellan årligt och särskilt bidrag. Efter har regeringen i frågor om kostnadsutveckling och bidragsfördelning begärt kompletterande underlag från . Uppdragen redovisades för regeringen . Regeringen har fått allt underlag som de efterfrågat. Det är väl kartlagt att det finns problem med enskild väghållning, att bidragen är underdimensionerade och att kostnader för exempelvis reparationer av broar är större än vägsamfälligheter klarar av att bära. Ändå har propositionen om enskilda vägar uteblivit. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att lägga fram en proposition om enskilda vägar till ?
fr · GR11862 · 2004-03-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:862 av () till statsrådet om miljövänligare transporter Växthuseffektens påverkan på klimatet är en så allvarlig fråga att EU:s medlemsstater nu tillsammans arbetar med regler för ett system med handel av utsläppsrätter som ska begränsa utsläppen av koldioxid. Grovt sett kan sägas att industri, hushåll och transporter står för ungefär en tredjedel var av utsläppen. Svenska åkerier är noga med att använda miljövänligt bränsle och har krav på katalysatorer på sina bilar. prispressas nu hela branschen på grund av konkurrens från utländska åkerier med kortare fordon, sämre bränsle sett ur miljösynpunkt och inga katalysatorer. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att transporter på svenska vägar ska vara så miljövänliga som möjligt?
fr · GR11863 · 2004-03-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:863 av () till utbildningsminister om forskningsanslaget till Vid ett besök vid blev jag informerad om de anslag som högskolan fått. Ledningen framhöll att forskningsanslag är extremt lågt i jämförelse med andra högskolors. Enligt budgetunderlaget 2005@2007 får endast 45,6miljoner medan till exempel får 121,9miljoner, 158miljoner och 141miljoner. Obalansen är uppenbar eftersom det gäller jämförbara högskolor. är dessutom mycket produktiv och får fram många forskare för de medel den förfogar över. Varför denna snedfördelning av resurser skett har man inte fått någon förklaring till. Därför blir min fråga till utbildningsminister : Vad är enligt ministerns bedömning orsaken till att tilldelats så mycket mindre resurser än övriga högskolor och vilka åtgärder tänker ministern vidta för att rätta till obalansen?
fr · GR11864 · 2004-03-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:864 av () till statsrådet om bistånd till militära insatser , , inom industriländernas gemensamma organisation, , fastställer regelverket för vad som får inräknas i offentligt utvecklingsstöd, . Påtryckningar finns från parter inom denna kommitté att vidga regelverket så att även utgifter som berör militära ändamål inkluderas i . har i samband med beslutet om politik för global utveckling uttalat "att insatser av militär karaktär inte finansieras ur biståndsanslagen". Jag vill fråga biståndsministern hur regeringen, inom ramen för kontakterna med DAC, avser att driva den fråga som uttalande aktualiserar.
fr · GR11865 · 2004-03-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:865 av () till utrikesminister om speciell EU-representant för Frågan om tillsättandet av en speciell EU-representant för har behandlats av 1998 och 2002. framförde också i sitt tal till 2001 en begäran om att en särskild representant för skulle tillsättas av . EU har tidigare tillsatt speciella representanter för att främja konfliktlösningar i olika delar av världen. Den tibetanska kampen för mänskliga rättigheter och självbestämmande har pågått . Denna kamp förs med icke-våld. Tillsättandet av en speciell EU-representant för skulle accentuera EU:s engagemang för en fredlig konfliktlösning. Det skulle också vara ett effektivt sätt för EU:s medlemsländer att främja en dialog och förhandlingar mellan och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Är ministern beredd att inom EU verka för att en speciell EU-representant för tillsätts?
fr · GR11866 · 2004-03-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:866 av () till socialminister om rättspsykiatrisk vård i har drabbats av många meningslösa och oförklarliga våldsdåd, inte minst i det offentliga rummet. En stor del av gärningsmännen har befunnits lida av psykisk sjukdom eller psykisk störning och domarna har blivit rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning. Antalet platser inom den rättspsykiatriska vården är dock otillräckliga och enligt uppgift står man nu inför stora svårigheter med att placera dem som döms. En gärningsman döms till rättspsykiatrisk vård för ett grovt våldsbrott och bedöms fortsatt vara farlig för samhället utanför, men möjligheten att placera personen på en adekvat vårdplats är mycket dålig. Problematiken är ytterst akut och kräver omedelbara åtgärder. Människor som döms till rättspsykiatrisk vård får inte plats där de ska vara. Många placeras på platser inom den ordinarie psykvården med stor risk att andra i behov av akut hjälp trängs ut. Dessutom skapar det ibland stor oro på dessa institutioner. Att stärka den rättspsykiatriska vården resursmässigt torde inte störa den utredning som pågår kring den svenska psykvården. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att i det korta perspektivet förbättra möjligheterna till en bra rättspsykiatrisk vård i ?
fr · GR11867 · 2004-03-08 00:00:00 — Fråga 2003/04:867 av () till kulturminister om Statens biografbyrås direktör har uttryckt en önskan om att en oberoende statlig utredning bör tillsättas för att utreda om borde avskaffas. Arrbäck anser att har spelat ut sin roll och att den rent principiellt inte har någon legitimitet i ett land med den starka yttrandefrihetstradition som har. Arrbäck ger två huvudsakliga skäl till varför biografbyrån borde avskaffas. Det ena är att vi har ett förbud mot censur i . Inga andra medier förhandsgranskas, och det är därför svårt att se varför film ska censureras. Frågan är om vi verkligen behöver skydda vuxna från innehållet i vissa filmer. Det andra skälet är att vi har en uppsjö av medier @ som DVD, Internet och satellit-TV @ där man också kan se film, och inget av dessa medier har belagts med censur. Därför borde biograffilmen, som utgör en liten aspekt av medieutbudet, inte censureras. Arrbäck vänder sig alltså i första hand mot vuxencensuren, det vill säga att vuxna kan förhindras att se film eller delar av film för att en statlig institution bestämmer. Med anledning av vad som ovan anförts vill jag fråga om kulturministern avser att ta initiativ till att det startas en statlig utredning för att utreda om i första hand Statens biografbyrås vuxencensurverksamhet borde avskaffas.
fr · GR11868 · 2004-03-08 00:00:00 — Fråga 2003/04:868 av () till jordbruksminister om djurskyddsmyndighetens befogenheter Den nya djurskyddsmyndigheten i har fått allt annat än en lycklig start. Det började med att en av cheferna på myndigheten i sitt första uttalande sade att det var dags att lantbrukarna lär sig att vara företagare. Myndighetens iver att driva igenom förändringar verkade inte att ha några begränsningar. Vid besök hos en pälsfarm i aviserade generaldirektören att djurskyddsmyndigheten överväger att lägga ett förslag till en ny förordning för hur farmade minkar ska skötas . har dock inte presenterat några förslag till förändringar inom denna bransch . Därmed tänker man alltså uppenbarligen inte vänta tills förslagen om förändringar för minknäringen har behandlats av regering och riksdag. Om djurskyddsmyndigheten handlar så självsvåldigt, och fattar beslut på sådana grunder, kommer den inte att accepteras av näringarna som berörs. Min fråga till ministern är: På vilket sätt avser ministern att tydliggöra djurskyddsmyndighetens befogenheter för att den ska få acceptans hos näringarna som berörs av besluten?
fr · GR11869 · 2004-03-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:869 av () till miljöminister om statligt avverkningsstopp i skogar med höga naturvärden I hotas tusentals djur och växter på grund av det intensiva skogsbruket. Miljövårdsberedningen anför att den biologiska mångfalden kräver att alla skogar med höga eller snabbt utvecklingsbara naturvärden nedanför gränsen för fjällnära skog bevaras. finns det flera unika skogsområden ovanför gränsen för fjällnära skog som hotas av avverkning. Regeringen gav 2002 i uppdrag till att naturvärdesbedöma statens skogar. Inventeringarna visar att det finns 885 skogar, motsvarande , med höga naturvärden på statens marker. Skogarna saknar skydd. Verket föreslår att skogarna i söder skyddas och att fjällskogen undantas från skogsbruket. "anser att de utvalda områdena och de preliminärt avgränsade områden i region 2 är en så viktig naturvårdsresurs i regionen, i landet och internationellt att de måste undantas skogsbruk i avvaktan på kompletterande inventeringar och slutgiltiga bedömningar där även nationella och regionala strategier vägs in". Trots att har känt till var de utpekade områdena ligger har man avverkat i Pakkojåkkå och . vill man fortsätta avverkningarna i Pakkojåkkå. Regeringen har i bland annat direktiven till fastställt att de statliga skogsförvaltarna i naturvårdshänseende ska vara ett föredöme. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att införa ett avverkningsmoratorium och därmed stoppa avverkningar i de 885 skogar som i rapporten skogar och urskogsartade skogar har pekat ut som områden med höga naturvärden?
fr · GR11870 · 2004-03-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:870 av () till statsrådet om situationen för HBT-personer i besöktes av statssekreterare . Syftet med besöket var bland annat att diskutera möjligheterna att för utöka utvecklingssamarbetet med landet. Under besöket planerades enligt uppgift också en förlängning av samarbetsavtalet mellan och att undertecknas. Det finns flera artiklar i ugandiska strafflagen som förbjuder homosexuella förbindelser. Enligt exempelvis artikel 140 i strafflagen kan livstids fängelse utdömas. president har gjort flera negativa uttalanden om homosexualitet och bland annat menat att homosexualitet är sjukligt. I en rapport fördömde för att man aktivt förföljde homosexuella. Amnesty har uppgivit att man har dokumenterat fall där homosexuella har torterats i . Mot bakgrund av vad som ovan anförts vill jag fråga statsrådet på vilket sätt har tagit upp situationen för HBT-personer i sina bilaterala kontakter med .
fr · GR11871 · 2004-03-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:871 av () till justitieminister om domstolsorganisationen har kommit med ett preliminärt förslag rörande tingsrätternas placering. För Hörbys del rimmar förslaget illa med polisens organisation och innebär att de båda organisationerna kan komma att verka åt olika håll, tingsrätten till och polisens kvar i . Efter nedläggningen av fördes Hörbyärenden till . En naturlig förändring också med tanke på att det är åt detta håll som polisen är organiserad. Såväl tingsrätten i som ser det som naturligt att denna organsiation får fortsätta. Att polis och tingsrätt "drar åt samma håll" innebär alltid ökad effektivitet. Min fråga till justitieministern blir därför: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att säkerställa en slagkraftig och effektiv organisation för såväl polis som tingsrätter?
fr · GR11872 · 2004-03-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:872 av () till försvarsminister om fasta KA-batterier har haft ett antal så kallade fasta KA-batterier utplacerade längs främst . Dessa byggdes ut successivt ända fram . Ersta-batterierna representerade en mycket modern och avancerad teknik. De har fortfarande en hög standard avseende skydd, eldledningssystem, optik m.m. Syftet med dem var att avvärja eller bekämpa en från havet landstigande fiende. Kostnaderna för att bygga batterierna var betydande. Trots detta fattades beslut om avveckling av anläggningarna, främst beroende på ändrat omvärldshot och, som en konsekvens av detta, en nedläggning av den utbildning som syftade till att bemanna anläggningarna ifråga. Genom samarbete mellan Försvarsmakten och pågår avvecklingsarbetet som bäst, bland annat i . När det gäller avvecklingskostnaderna för till exempel det fasta KA-batteriet i uppskattas dessa för Försvarsmakten till 5,5 mnkr för till 6,7 mnkr. Den sammanlagda kostnaden kan ställas i relation till den årliga hyreskostnad som debiterar för batteriet, nämligen . Hyran inkluderar drift och underhåll. Mot bakgrund av den handlingsfrihet i försvarshänseende som batterierna kan representera , och det faktum att avvecklingskostnaden uppgår till nästan 100 årshyror, är min fråga om försvarsministern är beredd att vidta några åtgärder med anledning härav.
fr · GR11873 · 2004-03-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:873 av de () till försvarsminister om , tullen och Gotsam Gotsam är ett samverkansprojekt mellan myndigheter för att ge möjligheter att samordna och samnyttja befintliga resurser på . I denna försöksverksamhet ingår polisen och , men också Försvarsmakten, , , och . har inte längre några resurser på . Det har inte heller . generaldirektör anhåller om att få bli befriad från regeringens uppdrag beträffande Gotsam. Detta är enligt min uppfattning fullt begripligt, eftersom det kommer att vara omöjligt för tullen att delta i Gotsam utan att kunna ha någon tullpersonal på . Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att säkerställa att Gotsam blir vad det var tänkt att vara, nu när kan medverka?
fr · GR11874 · 2004-03-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:874 av () till näringsminister om nätnyttomodellen En trygg och säker elförsörjning är en nödvändighet för hela det svenska samhället och för dess tillväxtmöjligheter. höll som bekant en hearing på detta tema då vi funnit det angeläget att ge extra belysning åt denna viktiga fråga. Under hearingen framkom farhågor från branschföreträdare om att nätnyttomodellen inte ger rätt incitament för att skapa det investeringsklimat hos branschen som är nödvändigt. Beräkningsgrunderna påstås inte lämna utrymme för den investeringstakt som är nödvändig för att leva upp till kundernas och samhällets förväntningar om leveranskvalitet i glesbygd. Att skapa rätt incitament när man bygger nya system är en grundförutsättning för att de ska vara väl fungerande över . Därför är det av största vikt att verkligen göra konsekvensanalyser innan modellen fastställs. Vad avser ministern att göra för att säkerställa att samhällets krav på bättre leveranskvalitet uppnås genom den reglering av nätbolagen som nätmyndigheten ska svara för?
fr · GR11875 · 2004-03-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:875 av () till socialminister om utbildningsnivån för personal inom äldreomsorgen kom en rapport från Vård och omsorg om äldre. Av den framgår att andelen vård- och omsorgspersonal som har vård- och omsorgsinriktad grundutbildning är , enligt en enkätundersökning som presenteras i rapporten. Jag vill fråga statsrådet: Vilka åtgärder tänker socialministern vidta för att höja utbildningsnivån och därmed också statusen i yrket och kvaliteten i verksamheten hos de övriga ?
fr · GR11876 · 2004-03-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:876 av () till statsrådet om barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag Beräkningen av bostadsbidrag görs utifrån de sökandes inkomster och familjens sammanlagda förmögenhet. Till denna förmögenhet räknas också vissa tillgångar som familjen saknar dispositionsrätt över, till exempel egendom som ett barn erhållit genom gåva eller testamente men som inte kan disponeras före ett visst datum, vanligen barnets myndighetsdag. Denna bestämmelse får svåra konsekvenser för familjer som trots begränsad inkomst och avsaknad av disponibla tillgångar får bostadsbidraget kraftigt reducerat. förändrades reglerna för förmögenhetsberäkningen så att barns ersättningar med anledning av kränkning eller skada inte påverkar familjens förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag. I samband med detta föreslog () att också vissa tillgångar som familjen inte disponerar över ska undantas. Regeringen ansåg då inte att en sådan förändring var påkallad. Därefter har RFV på regeringens uppdrag analyserat om det finns skäl att undanta viss förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag och föreslagit att när en inskränkning finns i vårdnadshavarens dispositionsrätt över barnets egendom ska sådan egendom undantas. En promemoria från med huvudsakligen samma förslag har remissbehandlats. Med tanke på det stora lidande som gällande regelverk innebär för ett begränsat antal familjer, finns starka skäl att nu förändra förmögenhetsberäkningen utan ytterligare utredande. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att en förändring av bestämmelserna om barns förmögenhet i lagen om bostadsbidrag kan träda i kraft ?
fr · GR11877 · 2004-03-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:877 av Axel Darvik (fp) till utbildningsminister om en öppen rektorsutbildning Den inrättade rektorsutbildningen har varit mycket uppskattad. Utbildningen har inneburit en möjlighet för rektorer att stärka sin roll som pedagogisk ledare i skolan. Att höja kompetensen hos rektorerna är viktigt för att trygga rättssäkerheten, inte minst för eleverna som är mycket beroende av att skolans myndighetsutövning sker på ett korrekt sätt. Kompetenta ledare i skolan innebär att varje skolenhet kan bli mer självständig, något som liberalerna propagerat för. Att som lärare få möjligheten att utvecklas inom ledarskap innebär en möjlighet att ta ett steg i karriären och vara trygg i de nya uppgifter som en ledande befattning innebär. Det är därför beklagligt att rektorsutbildningen bara är öppen för dem som redan innehar en rektorsbefattning. Statusen på läraryrket har sjunkit på grund av de reformer som socialdemokratiska regeringar drivit igenom. Att öppna rektorsutbildningen för lärare som vill söka en ledande befattning inom skolvärlden vore ett sätt att motverka degraderingen av läraryrkets status. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att rektorsutbildningen öppnas för de lärare som vill söka en högre befattning?