ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121207 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1204 om skolsystemets rättssäkerhet och 1207 om konfessionella friskolor har frågat mig följande: 1.Vad avser jag att göra för att stärka fristående skolors och därmed hela skolsystemets rättssäkerhet och säkerställa att kvalitetsgranskning är fristående och självständig från politisk styrning? 2.Vad avser jag att göra för att höja kvaliteten i den statliga skolinspektionen? Statens skolverks () uppgifter framgår av förordningen (2002:1160) med instruktion för . Den styrning som utövas av regeringen i förhållande till regeringens myndigheter syftar till en hög effektivitet och rättssäkerhet i den statliga verksamheten. beslut med anledning av genomförda inspektioner fattas av verket såsom en självständig statlig myndighet. Det är ytterst angeläget att en hög rättssäkerhet upprätthålls i skolväsendet, så att läroplanens värdegrund kan garanteras i alla skolor och ingen elev utsätts för kränkande behandling. En likvärdig utbildning över hela landet förutsätter en kraftfull nationell uppföljning, utvärdering och granskning av skolans resultat, liksom en skarp tillsyn för att värna om elevens rätt. ombildades i syfte att åstadkomma en självständig gransknings- och tillsynsmyndighet. Genom en kraftigt förstärkt utbildningsinspektion har tillsyn och kvalitetsgranskning prioriterats. har redovisat sin plan för hur utbildningsinspektionen ska genomföras för att fördubblas och omfatta alla kommuner och alla skolor. I sin årsredovisning har verket belyst det pågående arbetet med kompetens- och metodutveckling inom området. När hävdar att jag ägnar mig åt att sprida djup misstro både mot friskolor och mot arbete, vill jag påminna om fyra frågor som ställde (2003/04:606@609). I dessa framfördes kritiska synpunkter på metoder och frågor vid genomförda inspektioner av konfessionella skolor. skolplikten fullgörs saknar föräldrarna möjlighet att ha tillsyn över sina barn. Då vilar ansvaret på skolhuvudmannen, varför det både är naturligt och viktigt att kontrollerar hur detta ansvar förvaltas, så att inget barn behandlas på ett sätt som strider mot läroplanens värdegrund. är det viktigt att metoder svarar mot vedertagna krav på rättssäkerhet. I det perspektivet förefaller det något besynnerligt att väljer att blunda för själva kärnfrågan, nämligen om det förekommer missförhållanden där barn far illa i skolan. Om det visar sig att missförhållanden förekommer, som inte kan beläggas och styrkas genom de metoder som en statlig myndighet kan använda, finns det anledning att diskutera hur samhället ska kunna värna om barnens bästa. Jag skulle välkomna om ville medverka i den diskussionen.
frs · GR121208 · 2004-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1208 om rollen som generaldirektör har frågat mig om jag gör den bedömningen att det är rimligt att en generaldirektör utöver sitt ordinarie arbete ska belastas med tunga och viktiga uppdrag. I lagen om offentlig anställning finns regler om bisysslor för offentligt anställda. Av dessa framgår att en arbetstagare inte får ha någon anställning eller något uppdrag eller utöva någon verksamhet som kan rubba förtroendet för hans eller någon annan arbetstagares opartiskhet i arbetet eller som kan skada myndighetens anseende. Vidare finns det i kollektivavtal regler som behandlar arbetshindrande bisysslor eller så kallade konkurrensbisysslor. Det uppdrag som refererar till i sin fråga avser förhandlingar med kraftföretagen om kärnkraftens avveckling. Generellt gäller att regeringen innan den lämnar ett uppdrag till någon gör en bedömning av uppdragets karaktär, bland annat med avseende på bisyssla. Det saknas anledning att tro att det nu aktuella uppdraget skulle stå i strid med reglerna om offentliganställdas bisysslor. Beträffande det förhållandet att myndighetschefer åtar sig tunga och viktiga uppdrag utöver sitt ordinarie arbete kan följande iakttagelse göras. Myndighetscheferna i allmänhet och den här aktuella myndighetschefen i synnerhet har ett stort kunnande och en stor arbetskapacitet. De är väl rustade att ta sig an och lösa svåra arbetsuppgifter. Det är därför av stort värde för regeringen att kunna ta i anspråk denna kapacitet när särskilt svåra och komplicerade förhandlingsuppdrag ska lösas. Detta arbetssätt har en lång och gedigen tradition och är av stort värde för statsnyttan.
frs · GR121210 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1210 om tillväxtfrämjande insatser har frågat mig om jag är beredd att medverka till att får möjlighet att överta mark som Försvarsmakten fortfarande disponerar. Flottiljverksamheten på F13 Bråvalla lades ned 1994 efter beslut av regering och riksdag. Försvarsmakten har fortsatta att utnyttja marken och bergrummet för olika angelägna ändamål. Exempelvis är FMLOG:s avvecklingsterminal för överskottsmateriel samt viss flygvapenspecifik materielhantering förlagd där. Det pågår ett kontinuerligt arbete inom Försvarsmakten med att förtäta myndighetens verksamhet till ett färre antal platser. Huruvida detta kommer att inbegripa det gamla F13-området är för tidigt att säga. I första hand är detta en fråga som kommunen och Försvarsmakten måste diskutera. Jag är dock positiv till att vi från statens sida bistår kommunerna på alla de sätt som är möjliga för att skapa tillväxt. När det gäller de resurser som blir övertaliga från Försvarsmakten är det en fråga som vi kommer att belysa ytterligare i den kommande försvarsbeslutet.
frs · GR121211 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1211 om såddfinansiering har frågat när regeringen avser att lägga en proposition om statlig finansiering i tidiga skeden. En sund och effektiv struktur för att tillhandahålla riskkapital är av en grundläggande betydelse för ett lands förmåga att skapa ökad tillväxt och sysselsättning, och för en medlemsstat i EU att bidra till att målen i den så kallade Lissabonprocessen uppfylls. Under en lång följd av år utvecklades den svenska marknaden för riskkapital mycket starkt. har den emellertid stagnerat. Det är särskilt viljan att investera i de allra tidigaste skedena som har påverkats i den nedgång som varit. Projekt i de tidigaste skedena är också de som typiskt sett har svårast att attrahera riskvilligt kapital på en marknad. Regeringen gör bedömningen att nivån på investeringarna understiger det behov som finns. Staten bör därför vidta marknadskompletterande åtgärder inom området för finansiering i mycket tidiga skeden. Marknadskompletterande åtgärder sätts in där marknaden "misslyckas", det vill säga där riskerna för en vinstmaximerande aktör att gå in i ett projekt med hög utvecklingspotential är alltför höga för att vara motiverade ur en strikt kommersiell synvinkel. Det går emellertid inte att på de enskilda projektens nivå dra en skarp gräns mellan dem som är kommersiellt gångbara och dem som är förknippade med så höga risker att de inte attraherar kommersiellt kapital. I syfte att ytterligare motverka överlappningar, oklara intresse- och ansvarsfördelningar och att främja att de marknadskompletterande insatserna renodlas har en förhandlingsman som har i uppgift att lämna förslag på hur framtida insatser inom detta område skulle kunna förstärkas. Förhandlingsmannen kommer att lämna ett förslag inom detta område . Regeringen kommer därefter att ta ställning till vilka åtgärder som ska vidtas.
frs · GR121212 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1212 om tillfälligt uppehållstillstånd för irakier har frågat mig om det inte enligt min bedömning borde finnas förutsättningar för regeringen att fatta beslut om tillfälligt uppehållstillstånd för irakier. återupptog beslutsfattandet beträffande avvisning av irakiska asylsökande i vissa fall. har i något fall prövat överklagande av verkets beslut varvid nämnden har fastställt en avvisning till norra delarna av . Regeringen kan inte fatta beslut i enskilda utlänningsärenden annat än om utlänningsmyndigheterna har överlämnat sådana ärenden till regeringen i enlighet med de förutsättningar som utlänningslagen anger. Som minister kan jag inte föregripa myndigheternas bedömningar i dessa ärenden men jag fortsätter att noga följa den praxis som är under utveckling när det gäller asylsökande från . Myndigheterna ska alltid göra en individuell prövning av skyddsbehovet och övriga skäl för uppehållstillstånd. Situationen i kräver att en sådan prövning sker med yttersta noggrannhet. Som en del av sitt beslutsunderlag har utlänningsmyndigheterna tillgång till detaljerade rapporter, från flera olika håll, om händelseutvecklingen i . Jag har förståelse för den utsatta situation som irakiska asylsökande befinner sig i och som pekar på i sin fråga. Den senaste tidens händelseutveckling i hemlandet, förenad med oro för släkt och vänner som är kvar i , bidrar naturligtvis till att ovissheten om den egna framtiden känns extra tung. Jag vill framhålla att asylsökande i har tillgång till hälso- och sjukvård enligt en särskild överenskommelse mellan staten och . Asylsökande har i många fall möjlighet att arbeta när de, under vissa förutsättningar, är undantagna från skyldigheten att ha arbetstillstånd. De som inte förvärvsarbetar ska delta i någon form av verksamhet som organiseras av för att väntetiden ska få ett meningsfullt innehåll. Asylsökande barn har tillgång till förskoleverksamhet, utbildning och skolbarnomsorg samt vård på samma villkor som alla barn som är bosatta i . Jag vill också hänvisa till mitt svar på interpellationerna 2003/04:271 och 2003/04:381 av om irakiska asylsökande och flyktingar som lämnades respektive samt till mitt svar på riksdagsfråga 2003/04:907 av om irakiska asylsökande.
frs · GR121213 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1213 om fågeldöden vid våra kuster har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att sätta mig in i frågan om massdöd bland sjöfåglar. har det vid våra kuster och större insjöar observerats en ökad dödlighet bland sjöfåglar, främst gråtrut och havstrut men även måsar, gäss och andra fågelarter. hittades flera tusen döda fåglar i , och vid . Omfattande undersökningar har gjorts vid och man har arbetat efter en rad olika teorier men inte kunnat fastställa orsaken. En av teorierna som förts fram som orsak till fågeldöden är B-vitaminbrist, i likhet med laxsjukdomen M-74 hos vilda laxar i . har gjort förtjänstfulla insatser inom ramen för fallviltundersökningarna för att finna orsakerna till fågeldöden. Flera myndigheter är dock berörda av förvaltning av vilt och viltsjukdomar. Jag ser med stor oro på sjöfågeldöden. Det är nu viktigt att den kompetens och de resurser som finns utnyttjas på bästa sätt och att det råder en klar ansvarsfördelning mellan de olika aktörerna. Jag kommer att diskutera ansvarsfördelningen mellan myndigheterna med jordbruksministern. Jag kommer även att bjuda in till en hearing med , , berörda länsstyrelser, och med flera för att diskutera möjliga åtgärder för att komma närmare lösningen till fågeldöden.
frs · GR121214 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1214 om som hyresvärd och 1215 om skötseln av museibyggnader har frågat mig vad jag ämnar göra åt av våra kulturfastigheter och vidare frågat kulturministern vad hon avser att göra med anledning av vissa problem i museibyggnader. Då sorterar under avser detta svar båda frågorna. () har tilldelats merparten av statens bestånd av fastigheter som anses tillhöra det nationella kulturarvet. Det primära syftet med att samla detta särskilda bestånd i en myndighet var att denna aktör då kunde bli specialist just på våra nationella fastighetsklenoder och beakta deras särart. Beståndet skiljer sig också en del jämfört med annan fastighetsförvaltning beroende på att byggnaderna kräver ett omfattande underhåll. Sedan SFV bildades har beståndet avsevärt förbättrats. Under de inledande åren, fram , hade SFV mycket höga kostnader för underhållet av de inrikes fastigheterna vilket finns dokumenterat i den avlämnade utredningen om hyressättning av vissa ändamålsfastigheter (SOU 2004:28). Anledningen var att man i samband med avvecklingen av Kungl. identifierade stora underhållsbehov som det var nödvändigt att åtgärda. Regeringen beslutade att fem äldre huvudbyggnader som i hög grad formats för sitt ändamål och kommit att bli symboler för respektive kulturinstitutions verksamhet skulle erbjudas en kostnadsbaserad hyra. Enbart i ett fall har parterna kunnat komma överens om ett nytt hyresavtal. Detta är allvarligt och har resulterat i att SFV inte haft resurser att underhålla dessa byggnader på ett erforderligt sätt. Det är riktigt att Moderna museets renovering har blivit väsentligt dyrare än vad som först beräknades. Detta beror främst på att SFV under arbetets gång fann fler fel och brister än vad de tidigare prognoserna beräknades på. Summan ca inbegriper utöver själva renoveringen även kostnader för hyra av ersättningslokaler åt museet byggnaden sanerades samt evakueringskostnader. SFV genomför på regeringens uppdrag återkommande hyresgästenkäter. Detta sker genom att ett marknadsundersökningsföretag skickar ut hyresgästsenkäter och analyserar dessa. Resultatet är ett nöjdkundindex (NKI), och som i fastighetsbranschen är den vedertagna metoden för att undersöka kundernas belåtenhet med hyresvärden. I fastighetsbranschen är genomsnittet 64 på en 100-gradig skala. SFV:s NKI är 72, vilket är mycket högt och helt klart jämförbart med de bästa i branschen.
frs · GR121215 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1214 om som hyresvärd och 1215 om skötseln av museibyggnader har frågat mig vad jag ämnar göra åt av våra kulturfastigheter och vidare frågat kulturministern vad hon avser att göra med anledning av vissa problem i museibyggnader. Då sorterar under avser detta svar båda frågorna. () har tilldelats merparten av statens bestånd av fastigheter som anses tillhöra det nationella kulturarvet. Det primära syftet med att samla detta särskilda bestånd i en myndighet var att denna aktör då kunde bli specialist just på våra nationella fastighetsklenoder och beakta deras särart. Beståndet skiljer sig också en del jämfört med annan fastighetsförvaltning beroende på att byggnaderna kräver ett omfattande underhåll. Sedan SFV bildades har beståndet avsevärt förbättrats. Under de inledande åren, fram , hade SFV mycket höga kostnader för underhållet av de inrikes fastigheterna vilket finns dokumenterat i den avlämnade utredningen om hyressättning av vissa ändamålsfastigheter (SOU 2004:28). Anledningen var att man i samband med avvecklingen av Kungl. identifierade stora underhållsbehov som det var nödvändigt att åtgärda. Regeringen beslutade att fem äldre huvudbyggnader som i hög grad formats för sitt ändamål och kommit att bli symboler för respektive kulturinstitutions verksamhet skulle erbjudas en kostnadsbaserad hyra. Enbart i ett fall har parterna kunnat komma överens om ett nytt hyresavtal. Detta är allvarligt och har resulterat i att SFV inte haft resurser att underhålla dessa byggnader på ett erforderligt sätt. Det är riktigt att Moderna museets renovering har blivit väsentligt dyrare än vad som först beräknades. Detta beror främst på att SFV under arbetets gång fann fler fel och brister än vad de tidigare prognoserna beräknades på. Summan ca inbegriper utöver själva renoveringen även kostnader för hyra av ersättningslokaler åt museet byggnaden sanerades samt evakueringskostnader. SFV genomför på regeringens uppdrag återkommande hyresgästenkäter. Detta sker genom att ett marknadsundersökningsföretag skickar ut hyresgästsenkäter och analyserar dessa. Resultatet är ett nöjdkundindex (NKI), och som i fastighetsbranschen är den vedertagna metoden för att undersöka kundernas belåtenhet med hyresvärden. I fastighetsbranschen är genomsnittet 64 på en 100-gradig skala. SFV:s NKI är 72, vilket är mycket högt och helt klart jämförbart med de bästa i branschen.
frs · GR121216 · 2004-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1216 om skydd av vrak har frågat mig vad jag ämnar göra för att rädda vraken som kulturarv för framtida forskning och annan samhällsnyttig verksamhet. Skyddet av skeppsvrak yngre än är en angelägen fråga och jag förstår den oro som finns för att nuvarande skydd har vissa brister. På , som är ansvarig myndighet för frågor om kulturarvet, pågår för tillfället ett arbete med frågan. Regeringen följer noga detta arbete. Jag vill understryka att lagskyddet bara är ett av flera skydd mot plundring av vrak. Statens maritima museer arbetar kontinuerligt med att upplysa dykare om vrakens kulturhistoriska värde och bedriver även ett samarbete med olika dykarorganisationer för att få dem att rapportera om nya fynd och om kända vraks bevarandetillstånd. Viktigt är även informationsinsatser och attitydpåverkan. Ett annat sätt att förhindra plundring är att dykare fortsätter att rapportera tecken på eventuell plundring.
frs · GR121217 · 2004-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1217 om ansvarsfördelningen vid inhyrning av arbetskraft har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tydliggöra samordning och ansvarsfördelning vad gäller bemanningsverksamhet. Jag håller med att målsättningen måste vara att de inhyrda arbetstagarna får samma skydd som övriga anställda på arbetsplatsen. Det är också utgångspunkten för att ett särskilt arbetsmiljöansvar har införts för inhyrare av arbetskraft. Enligt 3 kap. 12 § andra stycket arbetsmiljölagen ska den som anlitar inhyrd arbetskraft för att utföra arbete i sin verksamhet vidta de skyddsåtgärder som behövs i detta arbete. Inhyrd arbetskraft är inordnad i verksamheten hos inhyraren och står under arbetsledning på ett sätt som gör att de i mångt och mycket är att jämställa med arbetstagare i denna verksamhet. Ansvaret för inhyrd arbetskraft har därför givits en utformning så att det motsvarar arbetsgivarens arbetsmiljöansvar när det gäller det aktuella arbetet hos inhyraren. Arbetsgivaransvaret för uthyraren (bemanningsföretaget) kommer att gälla jämsides med inhyrarens ansvar. Uthyraren svarar för långsiktiga åtgärder, såsom utbildning och rehabilitering. Fördelningen av ansvar för olika åtgärder bör naturligtvis så långt som möjligt ut mellan uthyrare och inhyrare med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. I föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) jämställs den som hyr in arbetskraft med arbetsgivare vid tillämpning av föreskrifterna. Det kan handla om att denne ska undersöka arbetsförhållandena, bedöma risker, vidta åtgärder inom ramen för verksamheten och ge instruktioner. I verkets allmänna råd om tillämpning av föreskrifterna har närmare utvecklats vad föreskrifterna innebär såväl för den som hyr in arbetskraft som för uthyraren. Som framgår finns det ett långtgående ansvar vad avser arbetsmiljön för inhyrd arbetskraft. har emellertid framfört behovet av en översyn av vissa frågor om arbetsmiljöansvaret i uthyrningssituationen. bereds , bland annat med beaktande av verkets framställningar, utredningsdirektiv för en översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen.
frs · GR121218 · 2004-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1218 om miljöansvar vid upphandlingar har frågat mig om jag avser att verka för en lagstiftning som innebär att beställaren av ett arbete av en entreprenör ska avkrävas någon form av arbetsmiljöansvar. Outsourcing och avknoppning av jobb till entreprenörer och underentreprenörer har blivit allt vanligare, särskilt i personalintensiva servicenäringar. I dessa näringar är ca en tredjedel av arbetskraften verksam. De som utför arbetet är ofta lika beroende av beställaren när det gäller arbetsmiljön, som om de vore anställda hos denne. Missförhållandena kan finnas både i privat och offentlig sektor. Entreprenören saknar ofta handlingsutrymme och möjligheter att påverka viktiga förutsättningar för arbetsmiljön. Dessa förutsättningar bestäms då i stället i många fall av beställaren som upphandlar arbetet vid utformningen av anbudsunderlaget. Arbetsmiljöansvaret enligt arbetsmiljölagen ligger i första hand på arbetsgivaren, det vill säga entreprenören längst ut i kedjan. När det gäller byggnads- och anläggningsverksamhet finns dock ett arbetsmiljöansvar för beställaren. Ett generellt "beställaransvar" som komplement till arbetsgivaransvaret diskuterades redan av arbetsmiljökommissionen . I har 2001 antagits en lagstiftning som innebär att det krävs både vid offentlig och privat upphandling att beställaren tar hänsyn till konsekvenserna för arbetsmiljön vid valet av entreprenör. Jag anser att det är intressant att närmare studera de erfarenheter som gjorts i i syfte att utröna huruvida en ändrad lagstiftning inom detta område är ändamålsenlig i .
frs · GR121219 · 2004-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1219 om skyddsombudens rättigheter och befogenheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att klarlägga skyddsombudens rättigheter och befogenheter när arbetsmiljöarbetet involverar flera arbetsgivare på en arbetsplats. Skyddsombuden har en avgörande roll i den samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare som ska ske i arbetsmiljöarbetet och som är en av hörnpelarna i arbetsmiljölagstiftningen. Reglerna i 6 kap. arbetsmiljölagen (AML) om tillsättande av skyddsombud och om skyddsombudens uppgifter innebär att skyddsombudet företräder arbetstagarna i ett arbetsgivar-arbetstagarförhållande. För just de situationer som tar upp har det emellertid i 6 kap. 10 § andra stycket AML införts en tillträdesrätt för skyddsombud till arbetsställen över vilka den egna arbetsgivaren inte råder. Tillträdesrätten ger en möjlighet för skyddsombudet att kontrollera förhållandena på till exempel den arbetsplats som en inhyrd arbetstagare från ett bemanningsföretag arbetar på. Med stöd av vad skyddsombudet får reda på och iakttar kan han sedan agera med stöd av sina befogenheter enligt bestämmelserna i 6 kap. AML, till exempel avbryta arbete som innebär omedelbar och allvarlig fara för arbetstagarens liv eller hälsa. Han ska då vända sig mot arbetsgivaren för den inhyrda arbetstagaren, det vill säga bemanningsföretaget. Tillträdesrätten är även aktuell när det handlar om ett gemensamt arbetsställe, det vill säga där flera arbetsgivare verkar . Det är naturligtvis inget som hindrar att skyddsombudet tar kontakt med ett skyddsombud eller företrädare för arbetsgivaren på det aktuella arbetsstället. Enligt min uppfattning finns det inget ytterligare behov av att klarlägga skyddsombudens rättigheter och befogenheter i de situationer som frågeställaren tar upp.
frs · GR121220 · 2004-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1220 om prövning av förbi tätort har frågat mig när jag kommer att lämna besked i frågan om regeringens prövning av förbi tätort. har föreslagit att nämnd väg byggs ut i en ny sträckning. bereds ett förslag till beslut i frågan om projektet kan tillåtas enligt . Jag räknar därför med att regeringen ska kunna fatta beslut i ärendet .
frs · GR121221 · 2004-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1221 om rätten att bilda etniska föreningar har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att påverka den turkiska staten att i praktiken tillämpa regelsystemet så att etniska föreningar kan bildas. har gjort betydande framsteg för att öka respekten för de mänskliga rättigheterna i landet genom att anta en rad lagändringar. De så kallade politiska Köpenhamnskriterierna måste vara uppfyllda i sin helhet innan förhandlingar om medlemskap i kan inledas. För att uppfylla Köpenhamnskriterierna måste visa att mänskliga rättigheter respekteras. Det gäller också att dessa ändringar tillämpas i praktiken. Föreningsfrihet är en viktig del av skyddet för mänskliga rättigheter. EU:s anslutningspartnerskap för föreskriver att måste fortsätta genomföra reformer rörande föreningsfrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster. Vidare måste häva rättsliga restriktioner för såväl utländska som nationella föreningar i linje med Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. uppmanas även att uppmuntra utvecklingen av det civila samhället. EU-medlemskapsprocessen är enligt min uppfattning det viktigaste instrumentet för att påverka den turkiska staten att genomföra reformer. följer noga utvecklingen på MR-området, inklusive frågan om föreningsfrihet, inför beslutet att eventuellt inleda medlemskapsförhandlingar med .