ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12519 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:519 om och tillsättandet av en organisationskommitté har frågat mig av vilka skäl en organisationskommitté tillsätts innan , genom proposition, fått möjlighet att ta ställning i frågan. Frågan om en ändrad organisation för socialförsäkringsadministrationen har utretts . Förslaget om inrättandet av en sammanhållen statlig myndighet, som lämnades i ett delbetänkande , har vid remissbehandling fått ett positivt mottagande av flertalet remissinstanser, bland annat de anställdas fackliga organisationer. En synpunkt som lämnats, såväl under utredningsarbetet som vid remissvar i samband med hearing, var att den förändring som åsyftas ska genomföras snabbt främst av hänsyn till personalen. Ett annat skäl för en snabb organisationsförändring är att en ny organisation för socialförsäkringsadministrationen är viktig för det intensifierade arbetet mot ohälsan i samhället. För att inte föregripa ställningstagande har organisationskommitténs uppdrag, som beslutades av regeringen , villkorats med beslut i frågan.
frs · GR12520 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:520 om FN:s resolution om mänskliga rättigheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att det klart ska uttalas i kommande FN-resolutioner att diskriminering på grund av sexuell läggning inte får förekomma och att homosexualitet är en mänsklig rättighet. Som skriver har länge varit en av de främsta aktörerna mot diskriminering som har med kön och sexualitet att göra. Vi har bidragit till att termen "sexuell läggning" numera förekommer i resolutioner antagna av FN-organ. Den första gången denna term användes i en FN-resolution var i den av framlagda resolutionen om summariska avrättningar i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna (). Resolutionen fördömer avrättningar av personer på grund av deras sexuella läggning. Dessa allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter fördöms även i en motsvarande resolution i . Även i det fallet har spelat en avgörande roll i förhandlingarna om texten. Vid förra årets möte i lade fram ett resolutionsförslag om mänskliga rättigheter och sexuell läggning. tillsammans med övriga EU var medförslagsställare till initiativet. arbetade mycket aktivt för att belysa problematiken och skapa grund för en positiv attitydförändring i syfte att kunna få resolutionen antagen. Vi anordnade bland annat ett seminarium i anslutning till med deltagande av den svenske ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) och andra internationella experter. HomO ingick även i den officiella svenska delegationen till och höll det nationella anförandet mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Motståndet mot förslaget var dock hårt. De länder som motarbetade förslaget vann gehör för sina argument och lyckades trots omfattande ansträngningar från medförslagsställarna förhala ett beslut om antagande av resolutionen. Vid årets möte i kan förväntas ta initiativet till en förnyad behandling av frågan om icke-diskriminering på grund av sexuell läggning. Vi vet att motståndarna förbereder sig för att återigen förhindra att frågan behandlas. De länder som stöder förslaget arbetar redan med frågan hur vi bäst ska agera för att säkra en framgång för initiativet. Sådana diskussioner pågår inte bara inom EU utan även på andra håll, både bland stater och enskilda organisationer. har bidragit till finansieringen av ett internationellt möte i där resolutionen mot diskriminering på grund av sexuell läggning diskuterades. Vi kommer självfallet att agera aktivt för att en bra text ska antas av årets och ansluta oss till kretsen av medförslagsställare till ett sådant initiativ.
frs · GR12521 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:521 om fängslade barnmorskor i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att ska liberalisera sin abortlagstiftning. Frågan om aborter ska vara tillåtna eller ej är en nationell angelägenhet, som alltså inte regleras i EU. genomförde 1998 en folkomröstning om eventuell legalisering av aborter, där 50,röstade emot. Den pågående rättsprocessen mot personer åtalade för att bland annat ha utfört aborter har dock givit upphov till en ny debatt i frågan. har aktivt arbetat för människors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, vilket särskilt har kommit fram vid de senaste tio årens FN-konferenser, där frågan har berörts. kommer det internationella samfundet under FN:s ledning att följa upp de rekommendationer och mål som gjordes i samband med om befolkning och utveckling, samt vid uppföljningskonferensen . Detta innebär att frågor kring sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter kommer att få ökad uppmärksamhet. Inom ramen för arbetet inom FN och andra internationella forum förs regelmässigt en dialog inom EU för utarbetandet av gemensamma ståndpunkter. Därigenom har regeringen fört en dialog med bland annat om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Regeringen har självfallet för avsikt att även fortsättningsvis driva en aktiv politik vad gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Dialogen med i denna fråga kommer således att fortsätta.
frs · GR12522 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:522 om övergrepp mot Ahmadiyamuslimerna i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att EU och FN ska stödja Ahmadiyamuslimerna i den situation som har uppstått i . Inledningsvis vill jag framhålla att djupt beklagar den förföljelse och de övergrepp som Ahmadiyamuslimerna har utsatts för . Det strider mot de mänskliga rättigheterna och vi anser därför att det finns all anledning att uttala vårt avståndstagande från det som har hänt och kräva att den bangladeshiska regeringen ska förhindra att en upprepning sker. Enligt vår uppfattning får protester en större tyngd om de framförs av EU än av enskilda medlemsländer. har därför medverkat till beslut om att genomföra en uppvaktning hos regeringen i om situationen i och andra MR-övergrepp mot minoriteter i landet, inklusive Ahmadiyamuslimerna. Vid ett möte med den biträdande utrikesministern framfördes EU:s protester av den lokala EU-trojkan. Departementet kommer även i fortsättningen att nära följa MR-utvecklingen i .
frs · GR12524 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:524 om avtalet om privilegier och immuniteter för den () har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att i enlighet med tidigare avgivna ambitioner kan underteckna och ratificera överenskommelsen om immunitet och privilegier för (). Regeringen kommer att fatta det formella beslutet om att ska underteckna avtalet. Undertecknandet kommer sedan att äga rum så snart det är praktiskt möjligt. Arbetet med att skriva proposition angående avtalet fortsätter. När detta arbete har slutförts, vilket bör kunna ske , kommer propositionen att föreläggas för beslut. Därefter kan ratificera avtalet. kommer också på andra sätt att fortsätta ge domstolen och dess stadga starkt stöd både på egen hand och i samarbete med andra, främst i EU.
frs · GR12525 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:525 om rättssäker asylprövning har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera att asylsökande egyptier med släktband till tidigare utvisade personer som bedömts sakna flyktingstatus ska få en rättssäker asylprövning i överensstämmelse med internationella normer. refererar till ett regeringsbeslut genom vilket två makar och deras barn, som vistades i som asylsökande, avvisades till hemlandet. Avvisningen beträffande mannen i familjen verkställdes. påstår att beslutet fattades på svaga grunder. Jag vill understryka att beslutet var väl underbyggt. I utlänningslagen föreskrivs bland annat att och , med eget yttrande, får överlämna ett ärende till regeringen om ärendet bedöms ha en sådan betydelse för rikets säkerhet eller annars för allmän säkerhet att regeringen bör pröva ärendet. överlämnade det aktuella ärendet i enlighet med gällande lagstiftning. Det översändes först till som bifogade ett eget yttrande och vidarebefordrade ärendet till regeringen. Både verket och nämnden har i sina yttranden gjort en bedömning i sakfrågan. I utlänningsrätten bedöms asylansökningar från medlemmar i samma familj , normalt sett i ett och samma beslut. Inom ramen för beslutet ska fortfarande en individuell bedömning av vars och ens asylskäl göras. Familjen ska alltså betraktas som en helhet som en individuell prövning ska göras. Det ärende som överlämnades till regeringen omfattade hela familjen. påståenden om risken för att familjen kommer att utsättas för kränkningar vid ett återvändande till hemlandet synes sakna grund. efter regeringsbeslutet ingav kvinnan i familjen klagomål till mot tortyr. har kommittén nu slutbehandlat ärendet. Kommittén fann att de garantier som regeringen erhållit från kvinnans hemland var tillfredsställande. Enligt kommittén är den åberopade anknytningen till maken i sig otillräcklig för att grunda ett anspråk på skyddsbehov. Kommittén anger i sitt ställningstagande att det inte föreligger någon välgrundad risk för att klaganden skulle komma att utsättas för tortyr vid ett återvändande. Kommittén konstaterar avslutningsvis att en avvisning inte skulle strida mot åtaganden enligt FN:s konvention mot tortyr med mera. Enligt vad jag har erfarit är ett ärende om uppehållstillstånd för kvinnan och barnen aktuellt hos . Ärendet handläggs enligt normala rutiner. På det här stadiet saknas laglig möjlighet för nämnden att överlämna ärendet till regeringen för avgörande och jag kan inte som minister kommentera hur ett ärende som är under handläggning hos en förvaltningsmyndighet bör bedömas. Jag vill i övrigt hänvisa till mitt svar på riksdagsfråga 2003/04:526 av om avvisningen till .
frs · GR12527 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:527 om irakiska spioner i har frågat utrikesministern vilka åtgärder hon ämnar vidta för att till inhämta och utvärdera information som erbjuds från bland annat om rapporterat spioneri på svenska medborgare. Frågan har överlämnats till mig. Precis som ser jag mycket allvarligt på uppgifterna om att den förra Irakregimen skulle ha bedrivit en omfattande kartläggning av bland annat svenska medborgare i . Ansvaret för det fortsatta arbetet ligger hos rättsväsendet. Jag har fullt förtroende för att ansvariga myndigheter sköter frågan enligt gängse rutiner. Regeringen kan bistå med diplomatiska kontakter om de brottsbekämpande myndigheterna skulle vara i behov av ytterligare material från irakiska myndigheter i .
frs · GR12528 · 2004-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:528 om möjlighet till visst ideellt engagemang har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att det blir möjligt med ett ökat ideellt engagemang. Bestämmelserna i livsmedelslagen har tillkommit bland annat för att skydda medborgarnas hälsa. Dessa gäller i princip för alla som serverar andra mat. De undantag som finns gäller servering i enskilda hushåll eller i verksamhet som kan anses motsvara enskilda hushåll samt i vissa andra situationer när endast ett fåtal personer serveras, till exempel mycket småskalig pensionatsverksamhet. Ett kök utformat för ett enskilt hushåll är normalt inte lämpligt för tillagning i större skala, bland annat saknas ofta möjligheter att snabbt kyla många portioner om de inte ska serveras omgående. En livsmedelslokal, vilket bland annat ett kök är, ska vara godkänt för detta ändamål just för att man ska kunna försäkra sig om att lokalen är lämpligt utformad. planerar att göra en översyn av livsmedelslagen. I detta sammanhang kommer frågan om enskilt hushåll att beaktas.
frs · GR12529 · 2004-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:529 om ålfisket i har frågat mig vad jag avser att vidta för att säkerställa att bofast skärgårdsbefolkning, som för sin försörjning är beroende av ålfiske, alltjämt ska kunna ägna sig åt detta. Vid pågår arbete med att ta fram en nationell åtgärdsplan för ål. Planen kommer att omfatta både fiskeregleringar, utsättningsstrategier med mera. Vidare har kommissionen presenterat ett meddelande angående en handlingsplan för förvaltning av europeisk ål. Meddelandet har varit föremål för en bred remissomgång. I kommissionens handlingsplan framgår att kommissionen inte kommit till ett slutligt ställningstagande utan inbjuder medlemsländerna till kommentarer. kommer därvid fortsatt under det irländska ordförandeskapet i EU driva frågan om utformningen av ett åtgärdsprogram för ål. Ett antal åtgärder som syftar till att trygga ålens framtid är sålunda redan under beredning. Jag vill därför avvakta resultatet av arbetet på EU-nivå och förslag till nationell åtgärdsplan innan jag överväger ytterligare åtgärder.
frs · GR12530 · 2004-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:530 om ett flexiblare strandskydd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att skapa flexiblare strandskyddsbestämmelser med större svängrum för det kommunala självstyret. Strandskyddet är utformat som ett generellt skydd och gäller lika för hela landet. Enligt den rapport, Kartläggning m.m. av strandskyddsbestämmelserna (rapport 5185), som har utarbetat på regeringens uppdrag tillämpas dock bestämmelserna på ett mycket varierande sätt över landet och det finns stora brister i besluten såväl avseende utformningen av besluten som underlaget. En sådan varierande tillämpning av lagstiftningen riskerar att leda till att strandskyddets syften inte upprätthålls vilket är allvarligt mot bakgrund av den stora betydelse strandskyddslagstiftningen har för bevarandet av våra värdefulla strandmiljöer. Ett grundläggande krav vid all rättstillämpning och myndighetsutövning är att beslutande organ iakttar lagens krav. Kommunernas roll och ansvar för strandskyddet är av central betydelse i diskussionen om tillämpning och eventuell ändrad utformning av strandskyddet. Regeringens ambition är ett ändamålsenligt strandskydd med en rimlig avvägning mellan olika allmänna intressen. Jag vill understryka att berör ett stort antal frågeställningar rörande strandskyddet och att vi har fått in ett omfattande remissmaterial genom den breda remiss som genomförts. Det beredningsarbete som pågår visar sammantaget att det finns ett flertal frågor som kräver ytterligare överväganden och som jag anser att det är lämpligt att hantera i ett sammanhang. Av den anledningen avser jag att återkomma beträffande de åtgärder som jag avser att vidta beträffande strandskyddsproblematiken. Den skrivelse från till vilken hänvisar till beträffande lämpliga försöksområden för flexiblare strandskyddsbestämmelser finner jag det naturligt att besvarar.
frs · GR12532 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:532 om valet i har frågat mig vilka konkreta initiativ jag avser att ta i EU @ genom kontakter med irländska ordförandeskapet, och vid kommande ministerrådsmöten @ för att stödja demokrati och fortsatta reformer i . Jag delar syn på den viktiga kopplingen mellan EU-närmande och nödvändiga reformer. Det är regeringens otvetydiga hållning att västra framtid ligger i och att vi bör hjälpa dessa länder att gå den långa och mödosamma vägen mot EU-medlemskap. EU-närmandet är därför kärnan i svensk politik gentemot och övriga länder på västra . har varit drivande inom EU för att öka och fördjupa samarbetet med västra inom den särskilda närmandeprocess som EU antagit för regionen (Stabiliserings- och associeringsprocessen). För att effektivisera och konkretisera närmandeprocessen tog vid initiativ till att utarbeta Europeiska partnerskap. Dessa partnerskap motsvarar liknande arrangemang för anslutningsländerna och ska bland annat bättre hjälpa länderna på västra att prioritera bland insatserna i EU-närmandet. Ett annat viktigt svenskt initiativ är att starta en regional skola för högre utbildning inom administration i syfte att nå ökad kunskap om EU och de utmaningar som EU-närmandet innebär. Det är nu mycket viktigt att dessa initiativ, varav det viktigaste är de ovan nämnda Europeiska partnerskapen, följs upp. kommer därför att verka för att partnerskapen antas av rådet under det irländska ordförandeskapet. Dessutom kommer även fortsättningsvis bidra till diskussioner om västra vid rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser (GAERC). Det första rådsmötet under det irländska ordförandeskapet äger rum den 26@27 januari och då kommer EU:s utrikesministrar att fokusera på situationen i och efter valet. Vi förefaller således överens om att ska fortsätta att stödja EU-närmande, men jag hoppas också att vi är eniga om att huvudansvaret för att genomdriva de reformer som krävs ligger hos självt. och EU kan och ska hjälpa till i processen, men det är företrädare själva som måste uppfylla de krav som ett EU-medlemskap ställer. Detta gäller inte bara för utan för hela västra och andra europeiska länder som strävar efter medlemskap i .
frs · GR12533 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:533 om valet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i internationella sammanhang för att verka för att de demokratiska spelreglerna följs inför och under valrörelsen i . Jag håller helt med om att den demokratiska utvecklingen i lämnar mycket övrigt att önska. är både i sina bilaterala kontakter med det vitryska samhället och i EU mycket aktivt för att försöka stärka demokratin i landet. Ett tecken på engagemang är öppnandet av ett ambassadkontor i med en utsänd diplomat vars uppgift bland annat är att på plats följa utvecklingen i landet. Under slutet av tog också initiativ till att inleda en diskussion inom EU om relationerna till , en diskussion som fortfarande pågår. kommer dessutom, inom ramen för samarbetet i () och , att diskutera hur en valövervakningsinsats på bästa sätt ska kunna genomföras vid valet i . Vi förväntar oss att som medlemsuland i inbjuder organisationen att övervaka det kommande valet. avser då att bistå med valövervakare. UD kommer därtill självfallet att bevaka valrörelsen genom vårt ambassadkontor i .
frs · GR12534 · 2004-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:534 om uppehållstillstånd till arbetande asylsökande utan flyktingskäl har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att personer som har anställning i men saknar flyktingskäl ändå ska ha möjlighet att få uppehållstillstånd i landet. Jag anser i likhet med att det är angeläget att strikt skilja på flyktingar och arbetskraftsinvandring. Just därför är det viktigt att behålla huvudregeln om att arbetstillstånd ska vara ordnat före inresan till . Arbetstillstånd ska kunna beviljas då det finns behov av arbetskraft, det vill säga arbetsmarknadens behov ska styra. Asylsystemet fyller en helt annan funktion, nämligen den att pröva människors behov av skydd. Dessa två system måste hållas åtskilda från varandra. Det är därför viktigt att en person som vill söka arbetstillstånd inte i stället söker asyl för att kringgå reglerna när det gäller arbetskraftsinvandring. Det vore heller inte önskvärt att en person som saknar asylskäl men som har ett arbete, lättare får uppehållstillstånd än den som inte lyckats få ett arbete. Ett otydligt regelverk riskerar att urholka asylrätten, vilket drabbar människor som är i behov av skydd. Mot denna bakgrund anser jag att det är viktigt att inte sammanblanda en asylansökan med uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl.
frs · GR12535 · 2004-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:535 om effektutbyggnad av Ringhalsreaktorerna har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen tillstyrker eller avslår en ansökan om höjning av effekten i Ringhalsreaktorerna. har beslutat att kärnkraften ska avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd. I enlighet med energipolitiska riksdagsbeslut har regeringen bemyndigat en särskild förhandlare med uppgift att förbereda en överenskommelse med industrin om den fortsatta omställningen av energisystemet. Överenskommelsen ska bland annat innefatta villkoren för den fortsatta driften och successiva avvecklingen av kärnkraften. En särskild rapport avseende ska lämnas . Någon ansökan om eventuell höjning av effekten i Ringhalsreaktorerna har inte inkommit till regeringen. I det fall en sådan ansökan inkommer, kommer den givetvis att beredas på sedvanligt sätt.
frs · GR12537 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:537 om försvarets avveckling av materiel har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att överbliven försvarsmateriel enklare ska kunna övertas av skattefinansierade verksamheter i . Det finns inga lagliga hinder för Försvarsmakten att överföra överskottsmateriel till en annan statlig förvaltningsmyndighet under regeringen. I vissa fall är det även möjligt att låta kommuner disponera överbliven materiel, exempelvis bandvagnar för användning inom räddningstjänsten. Jag förstår dock om vissa kommuner kan uppfatta avvecklingen av överskottsmateriel som orättvis. Men sett ur ett helhetsperspektiv anser jag att den nuvarande policyn för avveckling av materiel är bra. De delar av överskottet som Försvarsmakten säljer genererar faktiskt pengar till den skattefinansierade verksamheten i . Dessutom skulle det bli väldigt höga administrationskostnader för Försvarsmakten om man sålde överskottsmateriel styckevis. Det blir med andra ord inte nödvändigtvis dyrare för skattebetalarna för att Försvarsmakten säljer materiel i "klump" i stället för att skänka bort den styckevis till annan skattefinansierad verksamhet. Slutligen vill jag kommentera det exempel som tar upp. I just detta fall måste hänsyn tas till konkurrenslagen och EG-rättens regler om statligt stöd, då verksamheten i fråga inte innebär myndighetsutövning. Det finns med andra ord konkurrenspolitiska aspekter. Att staten lämnar egendom kostnadsfritt till exempelvis ett kommunalt bolag kan störa eller förstöra en befintlig eller potentiell marknad. Det eller de företag som säljer reservkraftsaggregat håller förmodligen inte med . Vidare skriver att han har svårt att förstå varför materiel skänks utomlands. Det finns många länder i världen där det är betydligt sämre ställt än i , och att hjälpa dessa exempelvis i form av överskott från Försvarsmakten ser jag som något naturligt. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder i den riktning som frågar efter. Däremot anser jag att det är viktigt att Försvarsmakten informerar kommuner och landsting om vilka förutsättningar som gäller. En öppen kommunikation kan förhoppningsvis förebygga missförstånd och förhindra att kommuner, landsting och andra aktörer känner sig illa behandlade.
frs · GR12538 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:538 om övning av strid har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att komma till rätta med de begränsningar i användbarheten av krigsförbanden som anser att utbildningsresultaten visar. Regeringen har uppmärksammat att Försvarsmakten icke till fullo har lyckats uppnå de mål med utbildningsverksamheten som statsmakterna ställer. Bland annat har det visat sig att övnings- och utbildningssystemet är i otakt med den insatsorganisation som ska produceras. Detta gäller inte minst inom området militära operationer i urban miljö. På lägre förbandsnivåer (pluton, kompani) når man utbildningsmålsättningarna och övnings- och utbildningsverksamheten fungerar bra, även i en internationell jämförelse. Däremot kvarstår problem med att utbilda och öva på högre förbandsnivåer (bataljon och högre). Bland annat mot denna bakgrund gav regeringen i planeringsanvisningarna års försvarsbeslut följande uppdrag till Försvarsmakten: Försvarsmakten ska redovisa ett förslag till hur utbildnings- och övningsverksamheten kan utvecklas för att uppfylla krav på operativ förmåga och kompetens från lägsta taktiska till operativ nivå. Försvarsmakten ska redovisa ett förslag till hur förmågan att leda förband på taktisk och operativ nivå kan ökas genom användning av simulatorer i utbildningen av officerare. Försvarsmakten ska också redovisa förslag till en ur militär synvinkel optimal grundorganisationsstruktur vilken bland annat medger en övnings- och utbildningsverksamhet som uppfyller de krav som insatsorganisationen ställer. Jag utgår ifrån att Försvarsmakten kommer att redovisa ett fullödigt förslag med åtgärder för att komma till rätta med de beskrivna svårigheterna. Då detta underlag inkommit kommer regeringen att ta ställning till om det behövs ytterligare åtgärder för att förbättra utvecklingen av utbildnings- och övningsverksamheten.