ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11143 · 2004-10-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:143 av () till statsrådet om vuxna med missbruksproblem Av 2003 avseende tillsyn av verksamhet avseende missbrukarvården framgår att personer med missbruksproblem har svårt att få adekvat vård. Det finns brister i samarbetet mellan myndigheter runt en person med missbruksproblem, vårdkedjan fungerar inte och det föreligger problem med hemlöshet för personer med missbruksproblem. Speciellt svårt att få stöd och behandling har personer som har både missbruksproblem och psykiska problem samt för äldre med långvarigt missbruk och unga vuxna med missbruksproblem. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta @ med hänsyn till kommunernas resurser @ med anledning av ovan nämnda missförhållanden?
fr · GS11144 · 2004-10-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:144 av () till statsrådet om äldreomsorgen I sin , publicerad , har lyft fram följande iakttagelser vad gäller äldreomsorgen. Dokument och dokumentation saknas på flera nivåer vilket leder till rättsosäkerhet för enskilda personer. Särskilda boenden fortsätter att avvecklas. Sociala och psykiska behov uppmärksammas inte tillräckligt, bland annat avvecklas dagverksamheter. De ekonomiska frågorna står i centrum. Personer med demenssjukdomar har problem att få stöd och service. Nya signaler är att anhörigas insatser efterfrågas allt oftare innan fattar beslut om insats. Min fråga till statsrådet är vilka åtgärder statsrådet avser att vidta med anledning av ovan nämnda brister.
fr · GS11145 · 2004-10-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:145 av () till socialminister om personer med funktionshinder Av 2003 avseende tillsyn av verksamhet som rör funktionshindrade framgår att det saknas inventering av enskilda människors behov och planering för att kunna tillgodose framtida behov. Många av beslut och gynnande domar verkställs inte. Det föreligger en snävare bedömning för att få insats. Samarbetet omkring enskilda personer saknas eller fungerar dåligt både internt och externt. Det är fortfarande svårt att rekrytera och behålla kontaktpersoner och ledsagare. Personer med funktionshinder och missbruksproblem har svårt att få stöd och service. Nya signaler är att personligt ombud avvecklas på några håll i landet. Verksamheter samlokaliseras, dessutom förtätas verksamheter med fler deltagare. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att åtgärda bristerna som rör funktionshindrade?
fr · GS11146 · 2004-10-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:146 av () till socialminister om tillsyn av det sociala området Omkring avsatte regeringen medel till länsstyrelserna för att förstärka tillsynen för äldreomsorgen. Många länsstyrelser fick därmed möjligheter att anställa ytterligare en socialkonsulent på detta område. avsatte regeringen 50 miljoner till länsstyrelserna och regionala tillsynsenhet för ytterligare förstärkt tillsyn av vård och omsorg av äldre genom så kallade äldreskyddsombud eller socialkonsulenter med uppgift att bedriva operativ tillsyn. På en avdelning för social omsorg på en medelstor länsstyrelse är det inte ovanligt att det finns fyra tjänster som arbetar med tillsyn enbart inom äldreomsorgen. IFO- och LSS-verksamheten har i regel samma eller färre antal socialkonsulenter för tillsyn och rådgivning över dessa mycket omfattande, angelägna och ibland eftersatta områden. Av 2003 framgår också att länsstyrelserna anser att behovet av tillsyn behöver stärkas inom till exempel individ- och familjeomsorg och LSS-verksamhet. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ska kunna bedriva en effektiv tillsyn inom samtliga sociala områden @ inte enbart inom äldreomsorgen utan även verksamhet som rör barn som far illa, familjerätt, ekonomiskt bistånd, missbrukarvård, alkoholfrågor, våld mot kvinnor, tillstånd för enskild verksamhet, fördelning av diverse statsbidrag, handikappomsorg inklusive psykiatri enligt LSS och socialtjänstlag?
fr · GS11147 · 2004-10-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:147 av () till socialminister om effekter av tillsynen Av , publicerad , framgår att många av de viktigaste iakttagelserna om missförhållanden inom socialtjänst och LSS-verksamhet även har funnits med i tidigare års rapporter om den sociala tillsynen. Slutsatsen är att den statistik som tillsynsmyndigheten levererar om verkställd tillsyn, endast marginellt leder till önskade förbättringar inom socialtjänst och LSS-verksamhet. Socialkonsulenterna på länsstyrelserna kan till exempel inte påverka kommuners kärva ekonomi. Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att tillsynsmyndigheten bättre ska kunna bistå kommunerna med att komma till rätta med missförhållandena?
fr · GS11148 · 2004-10-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:148 av () till statsrådet om psykisk ohälsa bland barn I en faktabok som Barnombudmannen (BO) presenterade framkom att av alla barn söker psykiatrisk hjälp under uppväxten. Den ökande psykiska ohälsan bland barn och unga är en varningssignal som vuxenvärlden nu måste ta på allvar, enligt BO. Rent generellt behövs ett mer barnvänligt samhälle som sätter barnens bästa och föräldrarnas valfrihet i fokus. När det gäller förskolan och barnomsorgen i alla dess former måste den prioriteras och kvaliteten ständigt förbättras. har gruppstorlekarna ökat från i genomsnitt 13,8barn per grupp till 17,2barn per grupp. har personaltätheten minskat från 4,4barn per vuxen till 5,4barn per vuxen . Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förskolan ska främja barns psykiska hälsa?
fr · GS11149 · 2004-10-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:149 av () till statsrådet om arbetsmiljölagens tillämpning inom förskolan Förskolan har en viktig uppgift med att formulera en helhetssyn på sina arbetsuppgifter inom både omsorg och lärande för barnen i förskolan. Den personal som arbetar inom förskolan är nyckelpersoner med möjligheter att utveckla förskolan och . Deras arbetsmiljö har stått i fokus då vi har diskuterat arbetsmiljö i förskoleverksamheten. Vad jag kan se kommer arbetsmiljölagen och föreskrifter att gälla inom förskolan i och med att den bildar en egen skolform. I arbetsmiljölagen står det att den gäller även den som genomgår utbildning. Lagen gäller redan för elever i förskoleklass och och andra utbildningsformer. När förskolan nu blir en skolform bör det innebära att lagen även kommer att gälla barnen i förskolan, oaktat de inte kallas elever. Jag anser att denna möjlighet är välkommen. Den ger ökade förutsättningar för barnen och framför allt för deras föräldrar att påverka arbetsmiljön i förskolan. För att arbetsmiljöarbetet ska kunna bedrivas på ett effektivt sätt måste givetvis både informationsinsatser om lagen och andra aktiviteter som ger möjlighet till påverkan genomföras inom förskolans ram. Min fråga till är hur hon kommer att agera för att lösa frågorna om arbetsmiljölagens tillämpning inom förskolans ram.
fr · GS11150 · 2004-10-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:150 av () till kulturminister om och beslutade regeringen om direktiven (dir. 2004:96) till en parlamentarisk utredning med representanter från samtliga partier som ska se över den svenska regeringsformen. Huvudsyftet med översynen är, enligt direktiven, följande: "Kommitténs arbete skall framför allt koncentreras och inriktas på att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och att höja valdeltagandet." Regeringen förbereder nu nomineringarna av ledamöter i den kommande utredningen. Regeringen har som ambition att det ska råda en jämn könsfördelning i de kommittéer som tillsätts. Det är inte ovanligt att de politiska partierna ombeds komma in med nya namnförslag om inte kravet på jämn könsfördelning uppfylls. SVT:s har visat på svek mot demokratin i historien, men också har många vänsterpartister en ytterst grumlig demokratisyn. Partiledaren och ett antal centrala politiker betecknar sig som kommunister och ledande företrädare för partiet anser inte att är en diktatur, för att bara ta några exempel. Det skulle kunna synas motsägelsefullt med en ledamot som har en grumlig eller oklar demokratisyn i en utredning vars främsta uppgift är att fördjupa den svenska demokratin. Är ministern beredd att också väga in vilken demokratisyn tilltänkta kandidater har vid nomineringen av representant i ?
fr · GS11151 · 2004-10-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:151 av () till utrikesminister om och folkmordet på armenier Under mitt besök i fick jag beskedet att beslutat att föreslå att ska få inleda förhandlingar om ett medlemskap i . Enligt min uppfattning är detta alldeles för tidigt, eftersom man i praktiken inte visat att man respekterar de mänskliga fri- och rättigheterna. Tortyren och kränkningarna av mänskliga rättigheter ökar. Kurderna förnekas fortfarande sin kultur och sitt språk. På samma sätt som förnekade kurderna och kallade dem bergsturkar, förnekar sitt deltagande i folkmordet på 1,5@2miljoner armenier 1915. Regimen i har till och med gått så långt att man i artikel 306 i den nya turkiska strafflagen kriminaliserar den som talar om folkmordet. Istället för att erkänna folkmordet på armenier, kriminaliserar den turkiska regeringen den som gör det. Detta är förstås en allvarlig inskränkning av det turkiska folkets yttrandefrihet. Det turkiska folket har länge lidit av allvarliga inskränkningar i yttrande- och tryckfriheten. Min fråga till utrikesminister är: Vilka åtgärder har ministern för avsikt att vidta för att det turkiska folket ska kunna nämna folkmordet då ca 2 miljoner armenier avrättades av det utan att bestraffas?
fr · GS11152 · 2004-10-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:152 av () till utrikesminister om Europeiska rådets möte Förslaget till ny innehåller delar som skulle påverka styret av på ett ingripande sätt. Frågor som rör grundlag, såsom neutralitetspolitiken och att all offentlig makt utgår från folket, berörs. Det görs också politiska prioriteringar i fördraget, som enligt mening inte hör hemma i en konstitution, utan ska avgöras av folket i de allmänna valen. Oavsett om man instämmer i kritik eller inte så står det utom tvivel att frågan om konstitutionen är avgörande för EU:s framtid, ett faktum som styrks av att många medlemsländer kommer att hålla folkomröstning om det nya fördraget. När så viktiga frågor som ett förslag till ny konstitution avgörs i EU bör självfallet göra sin röst hörd. Under Europeiska rådets möte i den 17@18 juni, där enighet uppnåddes kring förslaget till konstitution, har uppgifter cirkulerat i medierna om att representant, , inte yttrade sig en enda gång under mötet. Det verkar för övrigt vara ett återkommande mönster att regeringen antar en relativt passiv hållning i viktiga frågor inom EU. Min fråga till utrikesminister är: Kan utrikesministern bekräfta eller dementera vad som ovan anförts om hennes och regeringens agerande i EU-samarbetet?
fr · GS11153 · 2004-10-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:153 av () till utrikesminister om fri tillgång till antivirala medel för ambassadanställda och deras familjer har man gjort stora framsteg inom hivforskningen och behandlingen av hivinfekterade individer. Den effektiva kombinationsbehandling som finns tillgänglig för i-världen har gjort att vi kan se drastiska nedgångar i sjuklighet och dödlighet som har få motsvarigheter genom historien. I är det av dem som behöver bromsmediciner som har tillgång till dem. Visserligen har bromsmedicinerna blivit billigare i men det behövs krafttag av både privat och statlig sektor för att fler människor som behöver medicin ska få tillgång till den. är, som jag uppfattat det, ett land som gör förhållandevis stora satsningar på hivbekämpning i olika former. Dessutom är vi ett föregångsland när det gäller hälsoinformation och hälsovård. Ett mycket viktigt led i detta är då att erbjuda våra ambassadanställda och deras anhöriga fri tillgång till antivirala medel. Det kan knappast vara förenat med några större kostnader, utan handlar snarare om en ren policyfråga. Dessutom är det mycket viktigt för vår trovärdighet inom arbetet med hivbekämpning att vi arbetar för fri och större tillgång till medicin. Min fråga till utrikesministern gäller om och när hon avser att införa denna viktiga förmån för våra ambassadanställda och deras familjer som är i behov av antivirala medel mot hiv.
fr · GS11154 · 2004-10-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:154 av () till utrikesminister om planekonomi och miljöförstöring Enligt finns sexton av världens mest förorenade städer i . Enligt kinesiska myndigheter är det i vissa städer farligare att andas luften en hel dag än att röka två paket cigaretter. stora konsumtion av olja med dåligt renade anläggningar är inte bara ett internt kinesiskt problem. Den kinesiska regimen prioriterar att lyfta det ekonomiska välståndet hos befolkningen. Det är positivt att ekonomiska potential tas till vara, men detta får dock inte ske på bekostnad av rovdrift på miljön, som också får globala konsekvenser. Det planekonomiska systemet värderar naturtillgångar och mänskliga värden lågt. Detta leder till onödigt höga utsläpp och en förorenad natur. Invånarna i , som dör i till exempel lungsjukdomar i tidig ålder, betalar ett högt pris, men också den övriga världen. I en demokrati hade detta inte accepterats av invånarna. Med en fri press hade invånarna i landets olika delar varit medvetna om situationen på den avlägsna kinesiska landsbyggden. En fri debatt och fria val hade tvingat regimen att ta tag i problemen. sopas de under mattan. Det är viktigt att omvärlden, som har kunskaperna om hur det ser ut, tydligt markerar att den kinesiska regimen har ett ansvar att ta tag i dessa problem. Hur avser utrikesministern att använda internationella forum för att förmå att ta tag i de nationella och globala miljöproblem som planekonomin åsidosätter ?
fr · GS11155 · 2004-10-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:155 av () till statsrådet om utvärdering av hivambassadörens uppdrag Hivepidemin har fått förödande konsekvenser i stora delar av världen, och ännu växer epidemin. Av uppskattningsvis mer än 42 miljoner hivsmittade människor i världen finns över två tredjedelar i söder om , och det tillkommer mer än fem miljoner nya smittade . av dessa bor i , och en stor del är barn . Detta är en katastrof som hotar världen på flera sätt, både när det gäller säkerhet avseende samhällsstrukturer och global utveckling. har satsat på hivbekämpning i olika former på ett framsynt sätt, och har utökat satsningarna på hivbekämpning än mer. Detta ses mycket positivt, även om man alltid kan göra mer. Ett viktigt led i detta var att tillsätta en svensk hivambassadör . Redan vid tillsättningen frågade jag angående formuleringen för hivambassadörens uppdrag. Min fråga till biståndsminister gäller om hon har sett till att någon utvärdering gjorts av effekterna av hivambassadörens arbete.
fr · GS11156 · 2004-10-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:156 av () till statsrådet om unga människor i arbetslivet Flera utredningar och rapporter ger alarmerande exempel på hur en allt större grupp ungdomar varken arbetar eller studerar. LO:s ungdomsrapport visar att 25000@30000 unga har tydliga problem med att etablera sig på arbetsmarknaden. Trots att nästan alla i ungdomsgruppen 18@24 år vill ha en fast anställning har deltiderna och de tidsbegränsade anställningarna ökat markant . Ungdomars försämrade hälsa kan även kopplas till arbetslöshet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra unga människors tillträde till arbetslivet?
fr · GS11157 · 2004-10-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:157 av () till näringsminister om förbudet mot snusförsäljning riksdag och regering är eniga om att förbudet mot försäljning av snus i EU ska upphävas. Detta har manifesterats i riksdagsbeslut åren 2003 och 2004 samt i regeringens skrivelse till i det så kallade snusmålet. I riksdagsbeslutet uppmanades regeringen att verka för ett skyndsamt avskaffande av förbudet. När sammanträdde valde ändå regeringen att utebli. Företrädare för , , och samt kommissionen, parlamentet och ministerrådet talade emot snuset. jurister förringade värdet av den skrivelse genom att hävda att ställningstagande i frågan blivit fel genom att felaktigt utskott hade behandlat frågan. Den skada ministerrådets representant orsakade med sitt inlägg förvärrades självklart av det faktum att regeringen valde att inte vara där och försvara sitt ställningstagande. känt till rådets planer utan att reagera är det illa. Om regeringen inte känt till rådets planer är det också klandervärt. lämnade generaladvokaten sin rekommendation till domstolen. Den gick emot svenska intressen. Om domstolen följer rekommendationen är regeringens ansvar därför tungt. Amerikanska forskare har visat att snuset kan rädda hundratusentals liv om det tillåts i EU. Min fråga till näringsministern blir därför: Vad har näringsministern gjort för att i efterhand motverka effekterna av ministerrådets agerande i domstolen?
fr · GS11158 · 2004-10-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:158 av Axel Darvik (fp) till utbildningsminister om rymdforskning rymdbudget är hälften så stor som snittet inom EU räknat per person. De amerikanska satsningarna inom rymdområdet är nästan 14 gånger så stora som (per capita). Svenska forskare har visat sig inom flera områden befinna sig i den absoluta toppklassen. För att kunna behålla en tätposition krävs att staten tar sitt ansvar och ökar satsningarna generellt på forskning. Rymdforskningen är ett exempel där kraftigt minskat anslagen. Räknat priser har anslagen till rymdverksamhet minskat under tid som forskningsminister. Rymdforskning kan leda till viktiga resultat på grundforskningsnivå som gör att vi når en bättre förståelse om vår plats i universum. Satsningar på ett avancerat rymdprogram bör ske i samarbete med andra länder inom EU eller för att ge maximal vetenskaplig utdelning. Den högteknologiska utvecklingen inom rymdindustrin kan ge viktiga framsteg som även ger nya arbetstillfällen och ökad tillväxt. Många ungdomar väljer bort naturvetenskap och matematik. En satsning på rymdforskning, med rätt inriktning, kan stimulera fler att intressera sig för teknik, matematik och naturvetenskap. Min fråga till utbildnings- och forskningsminister är om han kan tänka sig att ha ett mer offensivt engagemang i rymdforskningen.
fr · GS11159 · 2004-10-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:159 av () till kulturminister om utgivningen av dialekter Det enda fullständiga verk som dokumenterar svenska dialekter är det föråldrade Svenskt dialektlexikon . Arbetet med en modern och heltäckande ordbok påbörjades på initiativ av Kungl. I ett riksdagsbeslut /84 beslutas att till dialekt- och ortnamnsarkiven anvisar ett anslag för att få fram en dialekter. Den bedömning kulturutskottet då gjorde var att arbetet skulle vara klart omkring . Antagandet byggde på att riksdag och regering fortlöpande anslog medel. förefaller det som om arbetet med dialektordboken håller på att gå i stå. Bara tre delar har utgivits . har ingenting hänt. Talspråket är föränderligt. Utan en ordentlig dokumentation går framtida generationer för alltid miste om kunskapen om hur våra dialekter har låtit. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att säkra den fortsatta utgivningen av dialektordboken?
fr · GS11160 · 2004-10-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:160 av () till justitieminister om nedlagda tingsrätter I en utredning från talas om vikten av att lägga samman mindre tingsrätter till större enheter. Ett av motiven som lyfts fram är att eventuella sjukdomstillfällen inte ska stoppa verksamheten; en tingsrätt behöver enligt utredningen åtta@tio domare för att fungera. I grunden verkar dock två andra skäl föreligga, nämligen besparingar och en välbekant socialdemokratisk centraliseringsiver av olika samhällsområden. Exempel är polisens kommunikationscentraler och sjukvården i . I är det inte bara tingsrätter som hotas utan även Länsrätten i föreslås centraliseras till . Det innebär en resväg enkel resa för dem som bor i och ännu längre för dem i och . Stordrift fungerar inte när man talar om rätts- och polisväsende. I förlängningen kan rättstryggheten hotas av nedläggningarna och de ökande avstånden. Med längre avstånd till tingsrätterna kan viljan att vittna påverkas om personen behöver resa för att komma till rätten. En annan risk är att rättens kännedom om lokala förhållanden och miljöer minskar ifall nämndemän tvekar att ta uppdrag som innebär långa resor bort från den egna hemorten. Medborgarperspektivet, med tyngdpunkt på tillgänglighet och lokal förankring, bör värderas betydligt högre än vad som gjorts. Vad avser justitieministern att göra för att stoppa en utarmning av rättsväsendet genom otillräckliga resurser och den därav följande centraliseringen och nedläggningen av tingsrätter och länsrätten i ?
fr · GS11161 · 2004-10-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:161 av () till utbildningsminister om homofobiska inslag i skolböcker Den svenska skolans undervisningsmaterial bör präglas av sakkunskap, öppenhet och fakta. Rasism, sexism, homofobi och allehanda konservativa fördomar hör inte hemma i en modern och upplyst undervisningsmiljö. Men trots att skollagens 1kap. 2§ stadgar att skolan ska "aktivt motverka alla former av kränkande behandlingar såsom mobbning och rasistiskt beteende" begår var femte skola lagbrott. I en undersökning som Ekoredaktionen på gjort visas nämligen att var femte svensk skola har undervisningslitteratur som strider mot detta. I studien svarar enbart två av de 68 skolor som har svartlistade böcker att de tänker byta ut sin litteratur . RFSL Ungdom () tillhör några av många grupper som uppmärksammat detta och de presenterade rapporten är inte olagligt om man är , där många exempel på stereotyper om homosexuella, bisexuella och transpersoner i skollitteraturen presenterades. Vad avser utbildningsministern att göra för att uppmärksamma och avskaffa homofobisk och annan kränkande undervisningslitteratur i den svenska skolan?
fr · GS11162 · 2004-10-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:162 av () till utbildningsminister om IT-utvecklingen i den svenska skolan I skolan vill lärarna jobba med IT och Internet, i synnerhet de kvinnliga lärarna. Trots det saknar många av dem tillgång till en dator i skolan. av de manliga lärarna har tillgång till en egen dator i skolan och av de kvinnliga lärarna. finansierade tillsammans med regeringen en storsatsning på IT i skolan, där lärare fick utbildning och tillgång till datorer. Skolor kopplades upp mot Internet och datorer ställdes ut i klassrummen. Internationella delegationer vallfärdade för att studera den svenska modellen. Men i rapport efter rapport slår stiftelsen nu sönder myten om det svenska försprånget när det gäller IT i skolan. Detta sker bland annat i rapporten i skolan 2003. har under en följd av år halkat efter trots att regeringens IT-strategigrupp pekat ut just skolan som ett prioriterat framtidsområde. En studie från visar att inte längre ens hamnar bland de 30 första nationerna i de olika ländernas IT-utveckling. Talet om att är en världsledande IT-nation ekar allt tommare. Detta är oroande och det krävs därför nationella initiativ. Bristen på initiativ gör att kommuner och skolledningar förlorar intresse för IT-frågan. hade av dem en plan för IT i skolan, hade detta minskat till . Jag vill därför fråga om statsrådet avser att vidta åtgärder som kan förbättra IT-utvecklingen i skolor.
fr · GS11163 · 2004-10-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:163 av () till utbildningsminister om bokstavsbetygen I en doktorsavhandling vid högskolan i konstateras att bokstavsbetygen är ett hot mot elevernas rättssäkerhet och är dessutom oanvändbara som urvalsintrument i . kritiserade de stora skillnaderna i betygsättningen i landets skolor. Det känns därför angeläget att öka rättvisan och likvärdigheten i betygsättningen för att de mål- och kunskapsrelaterade bokstavsbetygen ska kunna fungera bättre. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra systemet med boktavsbetyg?