ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12348 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:348 om kulturtidskrifter har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att motverka utslagningen av de små kulturtidskrifterna. Bakgrunden till frågan är att distributionsföretagen höjt sina inträdesavgifter, vilket medför att mindre tidskrifter utestängs från marknadens två stora distributionsföretag. Först av allt vill jag framhålla att statligt stöd utgår till kulturtidskrifter i form av produktionsstöd, utvecklingsstöd, verksamhetsbidrag till tidskriftsverkstäder i samt prenumerationsstöd till kommunala bibliotek för att främja en kulturell värdefull mångfald i utbud och för att öka tillgängligheten runtom i landet. Statsbidragen är en förutsättning för många kulturtidskrifters existens. får 114 kulturtidskrifter del av produktionsstödet. Ett genomgående och historiskt problem för många små tidskrifter är svårigheten att uppnå synlighet på marknaden, nå breda läsargrupper och därmed också få större upplagor och bättre ekonomi i sin verksamhet. De flesta kulturtidskrifter uppfyller inte de stora distributionsföretagens krav på upplagor och periodicitet eller har möjlighet att betala deras avgifter. Inom ramen för utvecklingsstödet till kulturtidskrifter stöder därför verksamheter för att upprätthålla en fungerande infrastruktur för kulturtidskrifterna och för att utveckla marknadsföringen och söka alternativa distributionsvägar. Sådant stöd ges till , , , tidskriftsverkstäderna och Nätverkstan Ekonomitjänst (Nätek). har genom projektstöd medverkat till att Nätek utvecklat en verksamhet med försäljning av lösnummer av kulturtidskrifter i kommission. Det innebär att tidskrifter till ett lågt pris genom Näteks tjänster getts möjlighet till exponering och försäljning på marknaden. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att stödet till kulturtidskrifterna förstärks med så att ytterligare insatser på distributionsstöd i form av marknadsföring och kommissionsförsäljning kan göras. Jag vill avslutningsvis betona att om starka distributionsföretag utnyttjar sin ställning på marknaden på ett sådant sätt att det särskilt missgynnar små och oberoende tidningar, så är det mycket allvarligt. Jag kommer därför noggrant att följa utvecklingen.
frs · GS12349 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:349 om åtgärder för ett jämställt offentligt rum har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa tryggare utemiljöer och ett jämställt offentligt rum. Frågan är ställd mot bakgrund av att många kvinnor känner olust och rädsla för att vistas i det offentliga rummet. Det är en mycket viktig fråga som tar upp och jag delar hans uppfattning att det finns mycket att göra för att nå en vision om ett offentligt rum som upplevs som tryggt och tillgängligt för såväl kvinnor som män. De insatser som krävs berör alla nivåer i samhället. finns det flera nu pågående processer som syftar till att åstadkomma mera jämställda och trygga miljöer. Några av dessa processer berör samhällsbyggnadsområdet. Enligt är det kommunerna som har ansvar för den fysiska planeringen och byggandet. Länsstyrelserna har tillsyn över plan- och byggnadsväsendet i länet och ska samverka med kommunerna i deras planläggning. Länsstyrelserna ska härvid särskilt ta till vara och samordna statens intressen och ge råd om de allmänna intressen som bör beaktas. Det gäller bland annat att bidra till att planläggningen främjar en från social synpunkt god livsmiljö och de boendes och övrigas hälsa. En omsorgsfull planering kan skapa förutsättningar för bland annat goda sociala miljöer och en bebyggelsemiljö som bidrar till att främja målen om en god hälsa och trygghet för både kvinnor och män. Detta ligger helt i linje med den nationella strategin för hållbar utveckling. Regeringen har därför i direktiven till den kommitté som har att se över plan- och bygglagstiftningen (dir. 2002:97) bland annat gett kommittén i uppdrag att dels analysera vad strategin innebär för att skapa sunda och säkra miljöer, dels redovisa vilka förändringar i plan- och bygglagstiftningen som kan behövas för att genomföra strategin. Kommittén ska avlämna sitt slutbetänkande . I den svenska strategin för hållbar utveckling framhålls vidare angelägenheten av att på nationell nivå skapa en plattform för en svensk politik för hållbar stadsutveckling. Inom ramen för arbetet med en sådan plattform anser jag att frågor om trygghet för både kvinnor och män utgör självklara grundförutsättningar. I detta sammanhang vill jag nämna att regeringen i regleringsbreven till länsstyrelserna föreskrivit att länsstyrelserna i all sin verksamhet ska belysa, analysera och beakta kvinnors och mäns villkor i förhållande till de jämställdhetspolitiska målen. Särskilt fokus ska enligt regleringsbreven bland annat läggas på hållbar samhällsplanering och byggande. Flera länsstyrelser arbetar mycket aktivt inom detta område. De har bland annat utarbetat checklistor för bedömning av kommunala översiktsplaner och detaljplaner ur ett jämställdhetsperspektiv. Flera av dessa checklistor behandlar frågor om trygghetsaspekter i planeringen. Återkoppling till kommunerna sker på flera olika sätt. Jag följer detta arbete med stort intresse.
frs · GS12350 · 2004-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:350 om förödande klimatförändringar i har frågat mig om jag vid avser att betona den klimatförändring i det arktiska området som beskrivs i den publicerade rapporten (Arctic Climate Impact Assessment). Den av åberopade rapporten ger en mycket vederhäftig och alarmerande bild av de klimatförändringar som pågår i . Dessa förändringar kommer att få omfattande negativa konsekvenser för områdets befolkning och miljö. De kommer också att orsaka allvarliga konsekvenser för världen i sin helhet. hänvisar till trovärdiga källor som uppger att kommer att motsätta sig att klimatförändringen nämns vid det kommande utrikesministermötet. Det tror jag knappast blir fallet. En presentation av rapportens resultat står på dagordningen för mötet. Jag avser att på mötet framhålla situationens allvar och behovet av att vidta åtgärder som syftar till en reduktion av utsläppen av växthusgaser men även behovet av anpassningsåtgärder som minskar de negativa effekterna av en klimatförändring i .
frs · GS12351 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:351 om säkerheten i fjällen har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att de svenska och finska namnen ska få vara kvar på fjällkartorna. Jag har erfarit att de svenska, finska liksom de samiska namnen redovisas som tidigare på fjällkartan. De ändringar som gjorts i fjällkartan gäller stavningen av de samiska namnen. Dessa skrivs nu på korrekt samiska. I en FN-resolution fastslogs ursprungsbefolkningars rätt till egna namn, bland annat på kartor. Vår egen minoritetsspråkslagstiftning avser att stärka och skydda de historiska och territoriella minoritetsspråken samiska, finska och meänkieli @ tornedalsfinska. I kulturminneslagen slås fast att svenska, samiska och finska namn ska redovisas på kartor och skyltar. De ändringar som gjorts i de samiska namnen är alltså en följd av att vi bland annat genom lagstiftning vill värna om minoritetspråken. De ändringar som införts i fjällkartan har informerats om och förankrats i , där 15 organisationer och myndigheter finns representerade, bland annat . Farhågorna att fjällsäkerheten skulle hotas genom att de svenska och finska namnen skulle tas bort från kartan är alltså ogrundad. Enligt vad jag har erfarit arbetar också aktivt med att hitta andra sätt för personer i behov av undsättning att beskriva var man befinner sig, än genom namn på kartan. Ett alternativ som diskuteras är till exempel att införa ett rutnät med siffror och bokstäver i fjällkartan, något som redan finns på vissa tätortskartor och i atlaser. Sådana rutnät används för övrigt redan av räddningstjänsten i flera delar av .
frs · GS12352 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:352 om psykiskt våld inom familjen har frågat socialministern vad hon avser att vidta för åtgärder för att frågor som rör barn som växer upp i familjer där det förekommer våld och frågor som rör män som utsätts för våld av närstående kvinnor uppmärksammas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Våld är ett allvarligt samhällsproblem. Våld inom familjen är särskilt allvarligt eftersom det där finns starka känslomässiga band och beroendeförhållanden. Kvinnor som utsätts för våld av närstående män utgör en mycket stor del av alla våldsutsatta. Därför har mäns våld mot kvinnor fått uppmärksamhet och prioritet . Den problematiken har bedömts som betydligt mer omfattande än kvinnors våld mot män i nära relationer. Det innebär inte att frågan om kvinnors våld mot närstående inte är relevant. Det är omvittnat att den typ av psykiska övergrepp av kvinnor riktat mot män som beskriver förekommer. Det är inte sällan fråga om att ta kontroll över partnern och begränsa dennes livsutrymme. Om det rör sig om rena trakasserier och brottsliga handlingar ska samhället självklart ingripa. För att motverka och bekämpa våld inom familjen måste vi uppmärksamma och våga befatta oss med våld som utövas av såväl män som kvinnor, inom både hetero- och homosexuella förhållanden. De barn som växer upp i familjer där det förekommer våld tar lika stor skada oavsett vem av föräldrarna som utövar våldet. När det gäller frågan om att inte tillräcklig hänsyn tas till barnets bästa i samband med skilsmässor vill jag hänvisa till vårdnadskommitté (Ju 2002:09) som bland annat utvärderar vårdnadsreform. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Frågan om våld inom familjen har stor plats i utredningens arbete. Barnets bästa ska vara utgångspunkten i vårdnads- boende- och umgängesfrågor. Barn får aldrig användas som vapen i konflikt mellan makar. Kommunen har det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Ansvaret omfattar naturligtvis också de män som behöver hjälp att förändra sin situation på grund av en närstående kvinnas våld. När det gäller barn har ett särskilt ansvar att verka för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden. Vidare har ett huvudansvar i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa att se till att samverkan mellan samhällsorgan, organisationer och andra som berörs kommer till stånd.
frs · GS12353 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:353 om så kallad springnota har frågat vad jag avser att göra för att med stöd av lagen stoppa springnotor. Frågan är ställd mot bakgrund av att en åklagare beslutat att inte åtala en person som ätit en middag värd och därefter inte betalat denna. Jag vill först betona att utgångspunkten i svensk rätt är att alla begångna brott ska utredas och lagföras. Ett handlande av nu aktuellt slag, så kallad snyltning, kan efter omständigheterna i det enskilda fallet bedömas som bedrägeri eller bedrägligt beteende. Om brottet bedöms som bedrägligt beteende får, enligt lagstiftning som infördes , åtal väckas endast om det är påkallat ur allmän synpunkt. Åklagaren ska vid sin åtalsprövning göra en allsidig bedömning av omständigheterna kring brottet. Omständigheter som då ska beaktas är bland annat värdet på det som gärningsmannen tillskansat sig, graden av vilseledande från gärningsmannens sida och om förfarandet satts i system. Som jag tidigare nämnt i (interpellation 2003/04:340) har riksåklagaren uppmärksammat att det finns ett behov av riktlinjer för tillämpningen av den särskilda åtalsregeln vid bedrägligt beteende i form av snyltning. Riksåklagaren har meddelat mig att sådana riktlinjer kommer att slås fast . Jag vill avvakta resultatet av riksåklagarens arbete innan jag tar ställning till om ytterligare åtgärder från min sida krävs.
frs · GS12354 · 2004-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:354 om observatörsplats i åt har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att möjliggöra för att få observatörsstatus i FN. Den ser generellt positivt på deltagande i internationella organisationer, förutsatt att detta inte kräver nationsstatus. Exempelvis har den uttryckt sitt stöd för önskan att erhålla observatörsstatus i WHO. Frågan om eventuell observatörsstatus för i FN har inte aktualiserats eftersom någon sådan ansökan inte inlämnats. Regeringen har därför inte haft anledning att ta ställning i denna specifika fråga. Däremot har ansökt om medlemskap i under namnet Republiken . Medlemskap har emellertid inte beviljats av generalförsamlingen. I linje med universalitetsprincipen, stöder också FN-anslutning av suveräna stater som erkänner. Den ett-Kina-politik som följer, liksom samtliga EU-länder och flertalet andra länder, innebär att vi inte erkänner som självständig stat. Av detta följer att vi inte har möjlighet att stödja en taiwanesisk ansökan om medlemskap i .
frs · GS12355 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:355 om stöd till icke-demokratiska organisationer har frågat utbildnings- och kulturministern på vilket sätt han tänker agera för att icke-demokratiska organisationer typ RKU inte ska kunna erhålla skattefinansierat stöd. Arbetet inom regeringen är så organiserat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har besvarat en interpellation med liknande innehåll, vilken ställts av riksdagsledamoten (interpellation 2004/05:127). Bakgrunden till frågan är att Revolutionär Kommunistisk Ungdom (RKU) har erhållit statsbidrag i form av särskilt bidrag från /95. För har RKU fått i statsbidrag. Jag vill framhålla att ett av målen för statsbidraget till ungdomsorganisationerna är att barns och ungdomars demokratiska fostran ska främjas, vilket framgår av förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Utgångspunkten är således att endast ungdomsorganisationer som är demokratiskt uppbyggda och som har en verksamhetsinriktning som inte strider mot demokratiska principer ska kunna komma i åtnjutande av statsbidraget. prövar de ansökande organisationernas rätt till bidrag utifrån de krav som ställs i förordningen samt genomför en fördjupad prövning där verksamhetens inriktning jämförs med målen för statsbidraget. Jag anser att det inte räcker att en verksamhet har en demokratisk uppbyggnad. Även syftet med ungdomsorganisationens verksamhet måste vila på demokratiska principer. har aviserat en skarpare bidragsprövning som i högre grad ska utgå från ungdomsorganisationernas demokratisyn. Jag ser detta som positivt och avser att noggrant följa bidragsprövning.
frs · GS12356 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:356 om kostnader för energideklaration av hus de har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att utgifterna för energideklaration av bostäder inte fördyrar boendet. Den särskilde utredaren överlämnade förslag till hur EG-direktivet om byggnaders energiprestanda ska genomföras i (SOU 2004:109). Direktivet föreskriver att det ska börja tillämpas med en övergångstid . Utredaren föreslår att det är säljaren som ska svara för att tillhandahålla en presumtiv köpare byggnadens energideklaration. Utgiften för att låta upprätta en energideklaration föreslås också få räknas in i omkostnadsbeloppet vid beräkningen av kapitalvinst när fastigheten avyttrats. Utredaren bedömer att ett deklarationsförfarande kommer att vara privatekonomiskt lönsamt om det leder till att energieffektiviserande åtgärder utförs som annars inte skulle ha genomförts. Utveckling av rationella hjälpmedel för att förenkla deklarationsförfarandet och därmed att minska kostnaderna i samband med detta är emellertid centralt enligt utredningen. Utredaren har även fått ett tilläggsuppdrag att närmare utreda bland annat vilka krav som ska ställas på dem som ska upprätta energideklarationerna. Uppdraget ska redovisas och ska bland annat fokusera på att skapa ett kostnadseffektivt system för energideklarationer. Jag anser att det är angeläget att väga de kostnader som upprättandet av en energideklaration medför för de boende mot de energieffektiviseringsåtgärder och därmed minskade energikostnader som detta förväntas ge. Jag vill dock inte föregripa remissbehandlingen av utredningens betänkande innan jag tar ställning till hur systemet med energideklarationer ska utformas. Regeringen avser att återkomma till med förslag till hur EG-direktivet om byggnaders energiprestanda ska genomföras i .
frs · GS12357 · 2004-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:357 om har, med hänvisning till rapporter om den orimliga arbetssituationen för för de mänskliga rättigheterna i , frågat statsministern vilka överväganden och förslag till åtgärder som från svensk sida avses att presenteras vid i 2005. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har ett arbete bedrivits inom som syftar till att reformera förfarandet enligt om mänskliga rättigheter så att arbete kan bedrivas mer effektivt och med bibehållen rättssäkerhet. har också bland annat ett antal rekommendationer utarbetats för att minska belastningen på . Resultatet av förhandlingsarbetet, i vilket deltagit aktivt, är ett reformpaket bestående av ett ändringsprotokoll till konventionen @ protokoll nr 14 @ och ett flertal rekommendationer och resolutioner riktade till medlemsstaterna och . De senare rör åtgärder som bör vidtas på nationell nivå för att förebygga kränkningar av konventionen och förbättra de inhemska rättsmedlen. roll kan ju aldrig vara annat än subsidiär. Det handlar bland annat om möjligheterna i vissa fall att få resning i mål på det nationella planet som en följd av att konstaterat en kränkning av , hur praxis bäst kan spridas till dem som bör känna till den och hur utbildningen i konventionsrelaterade frågor kan förbättras. Reformpaketet antogs av . Det viktiga är nu följaktligen att det antagna reformpaketet genomförs snabbt och effektivt. Det innebär för vårt eget vidkommande först och främst att inom den av ministerkommittén utsatta tvåårsfristen ratificerar protokoll nr 14. En process för detta har inletts och förhoppningen är att ska kunna ratificera protokoll nr 14 till sedan godkänt detta. Det antagna reformpaketet innebär också att regeringen aktivt kommer att verka för att de rekommendationer som riktar sig till medlemsstaterna får genomslag i . De åtgärder som medlemsstaterna i enlighet med rekommendationerna bör vidta syftar till att öka konventionens genomslagskraft. Om de kan genomföras på ett effektivt sätt har det inte enbart den positiva effekten att enskildas rättigheter enligt kan tillvaratas bättre utan också att färre personer känner sig föranledda att vända sig till . Inte bara i behöver dock åtgärder vidtas för att komma till rätta med svåra arbetssituation. Motsvarande åtgärder behövs i alla medlemsstater. Genom att ratificera protokoll nr 14 till inom den av ministerkommittén stipulerade tidsramen kan medverka till att öka trycket på andra länder att också göra det. Genom fortsatt aktivt deltagande i det multilaterala arbetet inom kan vi från svensk sida dela med oss av våra egna erfarenheter när det gäller genomförandet av övriga delar av reformpaketet i vårt eget land. Vid toppmötet i kommer regeringens representant att poängtera att vad som behövs för att underlätta arbetssituation inte är ytterligare instrument. Ett helt paket med nya sådana har ju just antagits. Vad det nu gäller är att genomföra vad som står i de redan befintliga dokumenten. För det krävs både politisk vilja och idogt arbete i samtliga medlemsstater under överskådlig framtid. Detta kommer att framhålla vid mötet i .
frs · GS12358 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:358 om förståndshandikappade och fängelsestraff har frågat vad jag avser att göra för att kriminella personer som är förståndshandikappade och i praktiken barn inte sätts i fängelse. Inledningsvis kan konstateras att det i finns särskilda regler om åtalsunderlåtelse om psykiatrisk vård eller insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade kommer till stånd. Vidare finns det i en strafflindringsregel som bland annat avser vissa funktionshindrade. Genom dessa bestämmelser kan i stor utsträckning undvikas att personer med olika intellektuella funktionshinder döms till fängelse. har i sitt betänkande Psykisk störning, brott och ansvar (SOU 2002:3) lämnat förslag till ett reformerat system för omhändertagande av och påföljder för psykiskt störda personer som har begått brott. Kommittén föreslår bland annat att tillräknelighet eller ansvarsförmåga blir ett krav för straffrättsligt ansvar. Förslaget innebär att även vissa utvecklingsstörda ska frikännas från ansvar. Vidare föreslår kommittén en ny form av verkställighet av fängelse, så kallat slutet boende, för personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd samt personer som drabbats av ett begåvningshandikapp i vuxen ålder. Kommittén har även föreslagit att kriminalvårdens ansvar att uppmärksamma funktionshindrades behov ska regleras i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. förslag bereds inom och regeringen har således ännu inte tagit ställning till förslagen. Inom kriminalvården pågår ett arbete för att se över omhändertagandet av psykiskt störda intagna på anstalt, något som i förlängningen bör ge förutsättningar för ett bättre omhändertagande även av personer med utvecklingsstörning. Arbete pågår alltså på flera fronter för att förbättra omhändertagandet av psykiskt funktionshindrade lagöverträdare. Jag ser mycket positivt på detta arbete.
frs · GS12359 · 2004-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:359 om utveckling och tillväxt i inland har frågat mig hur jag tänker gå vidare med de förslag som finns i betänkandet Snö, mörker och kyla (SOU 2004:77) som lämnats av Utredningen om utveckling av internationell militär test- och övningsverksamhet på svenskt territorium. Svensk medverkan i internationell fredsfrämjande verksamhet utgör en viktig del av vår säkerhets-, utrikes-, och försvarspolitik. För att kunna delta i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser måste ha en hög internationell samverkansförmåga. har därmed övningar med ett fredsfrämjande syfte fått en alltmer dominerande roll i Försvarsmaktens övningsverksamhet. deltagande i internationell övningsverksamhet är av avgörande betydelse för utvecklingen av förmågan till internationell samverkan. I regeringens proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar har betänkandet av Utredningen om utveckling av internationell militär test- och övningsverksamhet på svenskt territorium beaktats på flera sätt. Grundat på förslagen i betänkandet konstaterar regeringen att en utökad internationell övningsverksamhet, också på svenskt territorium, inom ramen för den svenska säkerhetspolitiska linjen, är till gagn för svenska intressen. Regeringen anser vidare att tjänsteexporten bedöms ha en potential för att öka genom att man utnyttjar svenska testanläggningar och övningsfält och betänkandets förslag bör därför beaktas i fortsatt exportstödsarbete. I regleringsbrevet för Försvarsmakten avses att ge Försvarsmakten ett uppdrag där myndigheten i budgetunderlaget ska redovisa ett antal faktorer avseende förutsättningar till internationell militär test- och övningsverksamhet på svenskt territorium. Här avses bland annat möjliga volymer av utländska förband, det stöd Försvarsmakten bedöms behöva lämna för att möjliggöra verksamheten och dess koppling till miljötillstånd. Kopplingen mellan internationell militär test- och övningsverksamhet och den civila testverksamheten i inland ska beredas gemensamt inom i syfte att söka tillvarata synergieffekter. Landshövdingen vid i , , har regeringens uppdrag att föreslå åtgärder för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning för kommun med näromgivning. Uppdraget innefattar också att fortsatt föreslå åtgärder som kan stödja utvecklingen av test- och övningsverksamheten i området. kommer att öka sin marknadsföring för möjligheten till internationell test- och övningsverksamhet i olika bilaterala kontakter. Det bör dock påpekas att varje enskilt fall av internationell test- och övningsverksamhet kommer att prövas bland annat utifrån legala, säkerhetspolitiska och miljömässiga hänsyn.