frs · GS12275 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:275 om kvalitativ målstyrning av skolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att gå från dagens kvantitativa detaljreglering till en kvalitativ målstyrning av skolan. Min uppfattning är att vi ska ha en målstyrd skola där det är de professionella i skolan som ska ha ansvaret för hur arbetet mot målen ska utformas. Jag delar inte uppfattningen att det i dagens system skulle finnas en mängd krav på hur skolan ska arbeta men få på vilka resultat som ska nås. Den svenska skolan är en målstyrd skola, där läroplaner och kursplaner anger målen, medan vägen mot målen utformas lokalt. Systemet förutsätter att det finns en väl fungerande uppföljning och utvärdering såväl lokalt som på nationell nivå. Inom ramen för regeringens kvalitetsprogram för skolan Alla skolor ska vara bra skolor (U/2003/1353/S) tas flera initiativ för att stärka målstyrningen av skolan på alla nivåer i systemet. Utgångspunkten är att statens stora ekonomiska satsning på skolan, bland annat genom personalförstärkningarna, måste följas av tydliga insatser för att uppnå en nationellt likvärdig och kvalitativt god utbildning. En senare viktig byggsten i arbetet med att förbättra kvaliteten blir införandet av en ny skollag. Kvalitetsprogrammet innehåller viktiga åtgärder för att förbättra informationen om elevernas studieutveckling och planeringen av elevernas studier. Regeringen har till följd av detta beslutat om ändringar i grundskoleförordningen och motsvarande skolformsförordningar. gäller att den information som ges vid utvecklingssamtalet bör grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen i läroplanen och i kursplanerna samt tydliggöra vilka insatser, som behövs för att eleven ska nå målen. Från samma tidpunkt gäller att ett skriftligt omdöme om elevens kunskapsutveckling i ämnet eller ämnesblocket ska ges om en elev inte når upp till de mål i ett ämne eller ämnesblock som enligt kursplanen ska ha uppnåtts i slutet av det nionde skolåret och betyg därför inte kan sättas. Av omdömet kan också framgå de stödåtgärder som har vidtagits. Ett förslag om att i grundskoleförordningen och motsvarande skolformsförordningar införa krav på framåtsyftande individuella utvecklingsplaner för alla elever har varit på remiss och bereds inom . Ett av de viktigaste syftena med en individuell utvecklingsplan är att tydliggöra vilka insatser som krävs för att eleven ska ges förutsättningar att nå målen för utbildningen. Den individuella utvecklingsplanen skulle därigenom bli ett stöd för att arbetet sker med utgångspunkt i varje elevs behov, förutsättningar och intressen. Kvalitetsprogrammet omfattar även initiativ för att utveckla skolornas och kommunernas kvalitetsarbete. För att stärka och tydliggöra kvalitetsredovisningens roll har nu regeringens uppdrag att utarbeta ytterligare bestämmelser om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. Verket ska bland annat överväga hur regelverket kan kompletteras med obligatoriska kvalitetsområden för bedömning av resultat och måluppfyllelse samt ett begränsat antal obligatoriska kvalitetsindikatorer samt förbereda föreskrifter och allmänna råd om kvalitetsredovisning. Uppdraget ska slutredovisas . ska dessutom redovisa ett uppdrag avseende kvalitetsindikatorer för den nationella nivån. Avsikten är att de kvalitetsindikatorer som föreslås för den nationella nivån ska spegla de som ska finnas i skolornas och kommunernas kvalitetsredovisningar, eventuellt kompletterade med särskilda indikatorer som svarar mot den nationella nivåns behov av information. Kvalitetsprogrammet omfattade även förändringen av den statliga myndighetsorganisationen som genomfördes och som innebar att delades i två myndigheter @ det nya och Myndigheten för skolutveckling. En utgångspunkt för denna organisationsförändring var övertygelsen om att i ett målstyrt system måste en tydlig och kraftfull nationell uppföljning, utvärdering, granskning och tillsyn kombineras med konsekventa insatser för att utveckla det lokala kvalitetsarbetet och främja lokal verksamhetsutveckling. Slutligen vill jag också nämna det arbete som pågår med att se över det nationella provsystemet. Ett väl fungerande system med nationella prov, diagnostiska instrument samt kommentarmaterial är ett viktigt stöd för skolorna i deras arbete. På regeringens uppdrag redovisade en bedömning av dagens system med nationella prov med mera med avseende på kvalitet och kostnadseffektivitet. Ärendet bereds inom . Sammanfattningsvis vill jag understryka att det svenska skolsystemet enligt min uppfattning är målstyrt till sin karaktär och att regeringen vidtagit och vidtar en rad åtgärder för att stärka detta system. Det innefattar också insatser för att i en positiv mening stärka individualiseringen av utbildningen så att utgångspunkt tas i varje elevs behov, förutsättningar och intressen. Detta så att alla elever ges de bästa förutsättningar att nå målen för utbildningen.