ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121336 · 2004-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1336 om somaliernas situation har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta beträffande somaliernas situation i och . är den myndighet som bär huvudansvaret för att avvisnings- och utvisningsbeslut verkställs. Det är inte möjligt för regeringen att ingripa i myndigheternas arbete med att verkställa enskilda lagakraftvunna beslut. Vid beslut om avvisning eller utvisning gör alltid och en individuell prövning av de asylskäl och övriga skäl som åberopas. Det innebär att somalier även i fortsättningen får uppehållstillstånd om omständigheterna motiverar det. Avseende de somalier som har beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd kommer utlänningsmyndigheterna att pröva ärendena på nytt i de fall tillstånden löper ut och utlänningen fortsatt ansöker om uppehållstillstånd. I de fall ärendena inbegriper barn har jag från erfarit att man särskilt kommer att ta ställning till om uppehållstillstånd på humanitära grunder ska beviljas av hänsyn till barnets bästa. Bedömer myndigheterna att det inte finns grund för uppehållstillstånd är utgångspunkten alltid att en utlänning som fått beslut om avvisning, alternativt utvisning, är skyldig att lämna landet inom efter att beslutet vunnit laga kraft. Det är utlänningen själv som genom sitt agerande avgör på vilket sätt han eller hon ska återvända till sitt hemland. överlämnar verkställighetsärenden till polisen när utlänningen har avvikit och inte kan påträffas eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkställigheten. I de fall myndigheterna fattar beslut om avvisning eller utvisning till anges i besluten verkställighetsföreskrifter som innebär att varje återvändande somalier ska ges möjlighet att återintegreras i . genomförs inte några tvångsmässiga avvisningar till men det går inte att utesluta att detta kan bli aktuellt . Lämpligheten för detta avgörs av utlänningsmyndigheterna. I övrigt vill jag hänvisa till tidigare svar i interpellation 2003/04:463.
frs · GR121338 · 2004-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1338 om barns rätt och har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att ska få ett konkret genomslag i arbete. Arbetet med att stärka barnets rätt i socialtjänstlagen och LVU har pågått länge och pågår fortfarande. De senaste ändringarna genomfördes . Ändringarna har fått olika genomslag i olika kommuner. Länsstyrelserna har i uppdrag att följa utvecklingen i kommunerna för att få genomslag för ett tydligare barnperspektiv. I rapporten tillsyn 2003, en sammanställning av samtliga länsstyrelsers tillsynsrapporter, betonas att flera av länsstyrelserna lyfter fram att medvetenheten om innebörden av barnperspektivet har ökat. Barnperspektivet har fått en mer framträdande roll i barnutredningarna, dock inte överallt. Barnperspektivet har en framträdande roll i arbetet i sociala barn- och ungdomsvårdskommittén som har i uppdrag att ta fram underlag till en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Kommittén ska redovisa sitt arbete . Inom området ekonomiskt bistånd har det tagit att få genomslag för barnperspektivet. och länsstyrelserna har i ett projekt, som redovisades 2003 i rapporten vid handläggning av ekonomiskt bistånd, konkretiserat barnperspektivet i handläggningen av ekonomiskt bistånd. Här finns tydliga råd för hur man bör gå tillväga för att beakta barnperspektivet. Länsstyrelserna använder sig av rapporten i sitt tillsynsarbete, i dialog med kommunerna och i samband med konferenser för att stimulera utvecklingen i kommunerna. I rapporten tillsyn 2003 redovisas att det finns en tendens till en positiv utveckling. Kommuner utvecklar skriftliga riktlinjer för att bättre beakta barnperspektivet i handläggningen av ekonomiskt bistånd. På vissa håll får utvecklingen stöd av FoU-enheten. Utvecklingen skiljer sig mellan kommuner och på vissa håll finns fortfarande stora brister. har haft regeringens uppdrag att ge nationellt stöd till kunskapsutvecklingen inom där bland annat barnperspektivet har en framträdande roll. Det nybildade socialt arbete (IMS) har en viktig uppgift i det fortsatta arbetet med att utveckla barnperspektivet inom . har gett ut en kunskapsöversikt om samtal med barn i för att utveckla barnsamtalen inom . Inom har en arbetsgrupp i uppdrag att göra en översyn av situationen för barn som ur olika aspekter befinner sig i ekonomiskt utsatta familjer. Uppdraget är brett och kommer att redovisas . När rapporten lämnas kommer vi att överväga hur arbetet ska fortsätta med att uppmärksamma dessa barn och förbättra deras villkor. När det gäller verkställighetsärenden inom det familjerättsliga området vill jag bara nämna att bestämmelserna i 21 kap. om verkställighet av domar, beslut eller avtal om vårdnad, boende och umgänge med mera ses över av vårdnadskommitté. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag .
frs · GR121339 · 2004-06-23 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1339 om tågtrafiken till och från , , , har frågat mig hur jag tänker agera för att staten även fortsättningsvis ska garantera den för regionen så viktiga tågtrafiken Uppsala@Västerås@Eskilstuna@Norrköping. Frågan är ställd mot bakgrund av att Rikstrafiken sagt upp ett avtal med den regionala huvudmannen och att trafiken därmed går miste om ett stöd på ca . Jag vill framhålla att jag håller med om att den regionförstoring som tågtrafiken bidrar till i östra är viktig för hela utveckling och konkurrenskraft. Det är Rikstrafiken som för statens räkning gör bedömningar om vilken trafik som är mest angelägen för staten att stödja. Rikstrafiken kartlägger bristerna i den långväga kollektivtrafiken och gör en samhällsekonomisk bedömning av vilken trafik som behöver upphandlas och vilket trafikslag som ska väljas. De av fastställda transportpolitiska målen utgör grunden för Rikstrafikens överväganden vid upphandlingar. Rikstrafiken har begränsade ekonomiska ramar och måste göra sina prioriteringar med utgångspunkt från tillgängliga medel. Som en följd av den prioritering Rikstrafiken senast gjort kommer inte tågtrafiken på sträckan Uppsala@Norrköping få fortsatt ekonomiskt stöd . Det är min förhoppning att det i fortsättningen kommer att vara möjligt för huvudmännen själva att bedriva trafiken med liknande upplägg som .
frs · GR121340 · 2004-06-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1340 om aktivitetsersättning under studier har frågat statsrådet vad hon avser att göra för att studenter med grava funktionshinder ska klara sin ekonomiska situation under högskolestudier. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan ställs med anledning av att genom ett exempel blivit uppmärksammad på att högskolestudier jämställs med förvärvsarbete enligt regelverk, vilket innebär att efter en viss kortare prövotid dras aktivitetsersättningen in och den studerande får söka studiemedel. Enligt uppfattning kan detta tyckas rättvist om studieförutsättningarna och de ekonomiska förutsättningarna i övrigt varit lika. Så är dock inte alltid fallet, eftersom levnadsomkostnaderna för en studerande med gravt funktionshinder ofta är högre just på grund av funktionshindret. Det gäller till exempel kostnader för läkemedel, speciell kost och hyra som behovet av service och utrymmen gör att traditionellt boende inte är möjligt och möjlighet saknas att dryga ut kassan genom arbete vid sidan av studier och under lov. framhåller att målet måste vara att alla som kan och vill ska kunna studera och skaffa sig ett yrke och att detta är bra för individen och samhället. Jag är medveten om att regelverket kan vara ett hinder för personer med aktivitets- och sjukersättning att bedriva studier inte minst för yngre personer med funktionshinder som uppbär aktivitetsersättning. I den proposition som låg till grund för reformeringen av förtidspensionssystemet uttalade regeringen att den då inte var beredd till ett ställningstagande om möjligheten att utge aktivitetsersättning vid eftergymnasiala studier med hänsyn till studiestödssystemets reformering. Frågan är således alltjämt under beredning. Jag är dock inte beredd att närmare ange när ett ställningstagande från regeringens sida kan förväntas.
frs · GR121342 · 2004-06-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1342 om AMS yrkesregister har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillförsäkra att AMS yrkesregister är uppdaterat. Bakgrunden är att frågeställaren har fått olika information om att AMS yrkesregister inte förnyas tillräckligt snabbt. AMS yrkesregister (AMSYK) är baserat på officiella yrkesregister (SSYK), som har som huvudman. AMS har också ett antal yrkesanalytiker som kontinuerligt bevakar arbetsmarknaden, bland annat genom kontakt med företag, branschorganisationer och utbildningsväsende. uppdateras förmedlingssystemen då nya yrkesbenämningar och kompetenser tillförs och gamla tas bort. Senaste uppdateringen skedde .
frs · GR121343 · 2004-06-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1343 om ojämställd arbetsskadeersättning har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att arbetsskadeersättningen ska bedömas på samma sätt för både män och kvinnor och i olika delar av landet. I regeringens proposition (2001/02:81) om en mildare bevisregel inom arbetsskadeförsäkringen hänvisades bland annat till de skillnader som föreligger vid bedömningen av kvinnors och mäns arbetsskadeärenden. Bevisregeln hade skärpts . Effekten blev i första hand att andelen godkända skador från muskler och skelett minskade. Kvinnorna är överrepresenterade bland belastningsskadorna. Männen anmäler i betydligt större utsträckning arbetsolyckor. Ett av syftena med att åter mildra beviskraven var att få till stånd en rättvisare bedömning av kvinnors skadefall. Regeringen har gett RFV i uppdrag att följa utfallet av den nya lagstiftningen och då särskilt utvärdera utfallet för kvinnor och män. Ännu har relativt få ärenden prövats enligt de nya reglerna och det går inte att uttala sig om lagändringen fått förväntad effekt i detta avseende. Sannolikt förekommer det också på detta område @ liksom på många andra @ skillnader i bedömningar som bygger på invanda föreställningar om kvinnor och män. Det är mycket viktigt att sådana omotiverade skillnader synliggörs och diskuteras. Det uppföljningssystem som RFV nu utvecklar bör få betydelse även i detta sammanhang. Jag delar uppfattning att frekvensen godkända skador varierar för mycket i olika delar av landet. I viss utsträckning förklaras detta av att näringslivet ser olika ut. Skillnaderna är dock för stora. Regeringen har gett RFV i uppdrag att analysera orsakerna till att ärenden bedöms olika och vidta åtgärder för att komma till rätta med detta. RFV har i en rapport angett att kvaliteten i beslutsunderlagen till viss del förklarar skillnaderna. Kvaliteten är bättre vid de försäkringskassor där man koncentrerat handläggningen till ett fåtal enheter. RFV konstaterar vidare att försäkringsläkarnas bedömningar är olika. Jag vet att RFV och försäkringskassorna arbetar för att öka kvaliteten och likformigheten. Bland annat skapar man nätverk mellan handläggare på olika försäkringskassor för att diskutera svårbedömda ärenden och anordnar utbildningar och konsensuskonferenser för försäkringsläkare. Jag anser att det i första hand ligger på socialförsäkringsadministrationen att vidta åtgärder för att åstadkomma en bättre likformighet. Regeringens förslag om att tillskapa en ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration bör underlätta detta arbete.
frs · GR121344 · 2004-06-23 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1344 om katrineholmsbornas pendlingsmöjligheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att persontrafiken mellan och med tågstopp i kan fortsätta när nuvarande avtal mellan Rikstrafiken och Mälab går ut . Det är Rikstrafiken som för statens räkning gör bedömningar om vilken trafik som är mest angelägen för staten att stödja. Rikstrafiken kartlägger bristerna i den långväga kollektivtrafiken och gör en samhällsekonomisk bedömning av vilken trafik som behöver upphandlas och vilket trafikslag som ska väljas. De av fastställda transportpolitiska målen utgör grunden för Rikstrafikens överväganden vid upphandlingar. Rikstrafiken har begränsade ekonomiska ramar och måste göra sina prioriteringar med utgångspunkt från tillgängliga medel. Som en följd av den prioritering Rikstrafiken senast gjort kommer inte tågtrafiken på sträckan få fortsatt ekonomiskt stöd . Det är min förhoppning att det i fortsättningen kommer att vara möjligt för huvudmännen själva att bedriva trafiken med liknande upplägg som .
frs · GR121346 · 2004-06-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1346 om löner och ersättningar i statliga bolag har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att löner och ersättningar till de statliga företagens ledningar ska hålla sig inom rimliga gränser. Jag vill inledningsvis säga att jag helt delar inställningen att löner och ersättningar till de statliga företagens ledningar ska hålla sig inom rimliga gränser. Det är styrelsen i respektive statligt bolag som ansvarar för att besluta om vd:s lön. Till stöd för detta har regeringen utfärdat riktlinjer rörande anställningsvillkor. Riktlinjerna, som reviderades anger att de löner och förmåner som styrelsen beslutar om till vd ska vara marknadsmässiga men inte löneledande. I det sammanhanget ska hela ersättningspaketet med lön och pension beaktas. Det är upp till styrelserna att bedöma vilka nivåer som är lämpliga. När det gäller de tre specifika fall som det refereras till i frågan har jag inhämtat följande information. Uppgifterna om löneökning för vd avser två revisionstillfällen och en anpassning till gällande riktlinjer det vill säga att incitamentsprogram inte bör omfatta vd. Svenska Spels vd har enligt uppgift erhållit en löneökning om 3,och därutöver tagit ut innestående semester i form av lön. När det gäller vd har en nedjustering skett av pensionsvillkoren, vilket lett till att styrelsen sammantaget bedömt löneökningen som rimlig. Det är min uppfattning att de statliga styrelserna känner ett stort ansvar i att göra noggranna avvägningar i de beslut som rör vd:s villkor. Generellt visar de statliga bolagsstyrelserna också återhållsamhet i dessa frågor. Regeringen har varit tydlig om att styrelsen ansvarar för att öppet redovisa dessa ersättningar i årsredovisning och motivera dem på bolagsstämman. Denna ordning tror jag kommer att motverka en orimlig löneutveckling.
frs · GR121349 · 2004-06-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1349 om utbetalningsrutiner för AMS ekonomitjänst har frågat mig om jag avser att på något vis agera för att lösa de uppenbara problem som råder vid AMS ekonomitjänst. Bakgrunden till frågan är att det skapar stora problem för ideella organisationer när AMS, enligt , tar alltför på sig att verkställa utbetalningar till projekt inom Europeiska socialfondens mål 3. Till exempel ska och ha fått vänta upp på utbetalningar. Låt mig först säga att jag givetvis anser att det är mycket angeläget att utbetalningarna i mål 3 sker snabbt och på ett sådant sätt att de inte försätter projektanordnarna i ekonomiska svårigheter. En förutsättning för snabba utbetalningar är att det inte förekommer oklarheter i rekvisitionerna. Om så är fallet måste oklarheterna redas ut med projektanordnaren. Hur detta tar varierar naturligtvis från fall till fall, men ambitionen måste vara att det ska göras skyndsamt. AMS eftersträvar att i mål 3 göra utbetalningarna till ideella organisationer efter att en fullständig rekvisition har inkommit. Detta är enligt min mening en rimlig målsättning. Jag finner således inte anledning att vidta några åtgärder.
frs · GS121556 · 2004-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1556 om samverkan mellan polis och socialtjänst har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att stärka samverkan mellan polis och socialtjänst i arbetet mot narkotikamissbruket bland ungdomar. Låt mig först säga att reser en viktig fråga som det är angeläget att arbeta vidare med. Enligt polislagen åligger det polisen särskilt att fortlöpande samarbeta med myndigheterna inom och underrätta dessa om förhållanden som bör föranleda någon åtgärd av dem. Regeringen har i flera sammanhang pekat på vikten av att samverkan mellan polis, socialtjänst, skola och frivilligorganisationer fortsätter att utvecklas för att förebygga och bekämpa narkotikamissbruk, framför allt bland ungdomar. Budgetpropositionerna för både 2004 och 2005 säger uttryckligen att det är viktigt att systematiskt ta till vara de erfarenheter som vunnits genom projekt, insatser och åtgärder som ägt rum i samverkan. Även om lokala förutsättningar bör vara styrande för hur samverkan mellan polis och socialtjänst äger rum, finns det flera exempel på framgångsrikt samarbete som skulle gagna en vidareutveckling av samarbetet i fler kommuner och polismyndigheter. Inom ramen för den verksamhet som bedrivs av och den nationella narkotikahandlingsplanen har vidare projekt bedrivits i avsikt att stärka samverkan mellan polis och socialtjänst. Jag kommer att fortsätta att följa denna fråga inom ramen för regeringens fortlöpande arbete för att vidareutveckla arbetet mot narkotika.
frs · GS121700 · 2004-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1700 om antisemitisk hetspropaganda har frågat justitieminister vilka åtgärder han avser att vidta för att stoppa propagandan som via medierna sprider hets mot folkgrupp i och inom ramen för EU-samarbetet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har för sedan i en interpellationsdebatt med () i samma fråga klargjort att jag delar hans och andras upprördhet över olika former av uttryck för intolerans och antisemitism. I frågan hänvisas till beslutet i fransk domstol om att stoppa Hizbollah-rörelsens tv-kanal som sänts över en av Eutels satelliter. Beslutet grundade sig på att domstolen ansåg att tv-kanalen uppviglat till rasistiskt hat. Eutelsat är baserat i och lyder därför under fransk lagstiftning. Den typ av sändningar som frågeställaren syftar på sänds vanligtvis från direktsändande satelliter utan svensk anknytning, vilket gör att möjligheterna att ingripa med stöd av svensk lagstiftning är mycket begränsade. Att försöka hindra spridningen av de program som frågan gäller genom att till exempel införa förbud mot vissa parabolantenner vore en väsentlig inskränkning i den grundlagsskyddade informationsfriheten. För sändningar där svenska grundlagar är tillämpliga gäller att hets mot folkgrupp är ett yttrandefrihetsbrott och kan som sådant prövas i domstol. ansvarsregler kan också i vissa fall vara tillämpliga. Satellitsändningar är mycket påtagligt gränslösa sändningar och det är därför viktigt att ett aktivt informations- och opinionsarbete kan ske internationellt. Inom EU har frågan om satellitsändningar med rasistiskt innehåll diskuterats i olika forum . träffade jag den ansvariga kommissionären och vi diskuterade då bland annat vilka åtgärder som är möjliga att vidta inom ramen för EU-samarbetet. Jag uttryckte mitt stöd för hennes ansträngningar att bekämpa dessa sändningar genom kontakter med de tillsynsansvariga länderna. informerades också om regeringens inställning inför diskussion vid rådsmötet . Vid rådsmötet gav ett tydligt stöd till kommissionens arbete för att öka informationsutbytet mellan medlemsstaternas tillsynsmyndigheter och stöd uttrycktes också för initiativ till samordnade informations- och opinionsbildningsinsatser i .
frs · GS121702 · 2004-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1702 om utbyggnad av Tvärleden har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att påskynda utbyggnaden av Tvärleden. Den så kallade Tvärleden förbinder med och omfattar vägsträckor i , , och . I regeringens beslut om definitiva ramar för regional transportinfrastruktur för 2004@2015 beslutades särskilt att åtgärder på den så kallade Tvärleden skulle ingå i samtliga fyra länsplaner. Motiven till regeringens beslut var bland annat att förbättra förutsättningarna för långväga godstransporter och att skapa en större arbetsmarknadsregion. Jag kan konstatera att berörda län har samverkat i frågan och fastställt sina planer i enlighet med regeringens beslut. Diskussionen om eventuella omprioriteringar av gällande projekt får vänta till nästa revideringstillfälle av planerna.
frs · GS121707 · 2004-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1707 om inspelning av indisk film i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för inspelning av indisk film i . Ett av målen med nuvarande filmpolitiska insatser är att upprätthålla och utveckla det internationella utbytet och samarbetet på filmområdet. Det är något jag vill ytterligare betona i filmpolitiken . Det internationella produktionssamarbetet bidrar generellt sett både till att öka mångfalden i filmutbudet och till att öka de samlade resurserna för produktion och distribution av film. Internationella samproduktioner med utländska huvudproducenter förläggs också i allt högre grad till . Här har insatserna på regional och nationell nivå för att främja regional filmverksamhet spelat en viktig roll. Enligt uppgift från det regionala produktionscentrumet kommer ett tjugotal internationella samproduktioner med svenska bolag som part att förläggas till . När det gäller att främja inspelningen av indisk film i spelar den och berörda myndigheter, institutioner och organisationer en aktiv roll. Vi ser vi nu också en intressant och lovande utveckling på området. Den första indiska filminspelningen i ägde rum . var aktivt involverat i förberedelserna kring detta projekt. I min dåvarande roll som näringsminister träffade jag också filmens regissör och producent, , för att diskutera förutsättningarna för inspelning av indisk film i . genomfördes ett svenskt-indiskt filmseminarium i , ett samarbete mellan i , Film och indiska samarbetspartner. följdes detta upp av ett besök i av indiska filmproducenter. Det finns enligt uppgift planer på nya indiska filminspelningar även . Så sent som vid filmfestivalen i stod Film och värdar för ett särskilt arrangemang med inbjudna indiska gäster, i syfte att knyta ytterligare kontakter mellan branschfolk i våra respektive länder. Jag medverkade själv i egenskap av utbildnings- och kulturminister vid detta arrangemang. För mig är det angeläget att fortsatt främja arbetet för att fler utländska filmproducenter ska upptäcka de många fördelar som finns med att spela in film i vårt land. Det gäller såväl indiska filmproducenter som filmproducenter från andra länder i vår omvärld.
frs · GS121723 · 2004-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1723 om digitalradio har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att ge radiobranschen ett tydligt besked från regeringen vad gäller digitalradions framtid i . redovisade sitt slutbetänkande Digital radio (SOU 2004:16). Betänkandet remissbehandlades fram till . Precis som nämner var uppdraget för kommittén att göra en samlad analys av den digitala radions framtidsförutsättningar i . Kommittén skulle bland annat ta ställning till om digital marksänd radio (Dab) ska införas i större skala, om den pågående försöksverksamheten ska fortsätta eller om de digitala sändningarna helt ska upphöra. I betänkandet förordade en majoritet av ledamöterna en etappvis utveckling av Dab-sändningarna. Vi har tagit del av betänkandet och remissinstansernas synpunkter. Därefter har vi fortsatt att analysera frågan internt i departementet. Utgångspunkten för det pågående arbetet och de frågor som behandlas är lyssnar- och konsumentperspektivet. En fördjupning sker i frågor om bland annat kostnader, teknisk utveckling och varför endast ett fåtal länder gått över till digital marksänd radio. Vi följer till exempel utvecklingen i de nordiska länderna som inte ger en entydig bild av vilken väg som bör väljas. I har sålts ett relativt stort antal Dab-mottagare. har det finska public service-företaget beslutat att upphöra med sina Dab-sändningar tills vidare. En viktig del av vårt arbete är den dialog som vi har med ledning och andra aktörer tillbaka. Vi har bland annat ställt en rad frågor om digital radio som vi har bett att svara på. Avsikten är att presentera en ståndpunkt i frågan om digital radio före utgången av 2005.