ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12782 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:781 om omhändertagande av kvinnor i hjärtsjukvården och 782 om skillnader i omhändertagande i sjukvården för kvinnor och män har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att kvinnor inte ska få det sämre omhändertagande inom hjärtsjukvården som rapporterats till . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att avskaffa skillnader i omhändertagande av kvinnor och män vid hjärtinfarkt. Då frågorna berör samma frågeställning lämnar jag detta samlade svar. De kunskaper vi har om kvinnors och mäns skilda förutsättningar visar att särskild vikt måste läggas vid jämställdhetsperspektivet för att målet om att hela befolkningen ska ha tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor ska kunna uppnås. Med denna utgångspunkt har regeringen uppdragit åt att i samverkan med huvudmännen och berörda myndigheter följa upp, analysera och redovisa könsskillnader inom hälso- och sjukvårdens och verksamhetsområden. Som ett led i detta arbete har en rapport som berör hjärtsjukvården framtagits vid vid . De resultat som där framkommer utgör således ett underlag av flera för analys och slutsatser avseende vilka åtgärder som kan behöva vidtas. I uppdraget till klargörs bland annat att där styrelsen finner behov ska förslag till åtgärder lämnas som kan bidra till ökad jämställdhet. Slutredovisning av uppdraget ska ske . Det är viktigt att framhålla behovet av forskning som genererar könsspecifika kunskaper om vårdbehov, behandling och effekter av olika insatser. I regleringsbreven till och för arbetsliv och socialvetenskap slås bland annat fast att råden aktivt ska arbeta för jämställdhet samt nå en jämnare könsfördelning inom den egna beredningsorganisationen och vid fördelningen av forskningsstöd. Avslutningsvis vill jag lyfta fram att det är viktigt att huvudmännen tar till vara kunskaperna om kvinnors och mäns skilda förutsättningar i den praktiska verksamheten. Jag vill avvakta innan jag tar ställning till behovet av ytterligare åtgärder.
frs · GR12783 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:783 om kompensation till arbetsgivarna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompensera arbetsgivarkollektivet för ökade kostnader på grund av Socialdemokraternas, och avsiktsförklaring kring sjukfrånvaron. I den avsiktsförklaring som Socialdemokraterna, presenterat och som hänvisar till i sin fråga enades partierna om att införa ett system med medfinansiering . Systemet med medfinansiering innebär ingen kostnadsökning för arbetsgivarkollektivet eftersom arbetsgivaravgiften ska sänkas så att förändringen blir kostnadsneutral för arbetsgivarkollektivet. För att mindre företag ska klara den ekonomiska risk ett ökat medfinansieringsansvar innebär ska också ett högkostnadsskydd införas för dessa företag. I samband med att införandet av ett system för medfinansiering införs ska också arbetsgivarnas sjuklöneansvar minska . Den närmare utformningen av ett system för medfinansiering bereds inom .
frs · GR12785 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:785 om yrkesfiskaravdrag har frågat mig om jag har för avsikt att återkomma till med ett förslag om yrkesfiskaravdrag och i så fall när. Det planerade yrkesfiskaravdraget har anmälts till Europeiska kommissionen, eftersom avdraget kräver ett godkännande enligt statsstödsreglerna innan det kan införas. Kommissionen har ännu inte tagit ställning till den svenska anmälan. Innan kommissionen lämnar besked kan regeringen inte gå vidare med frågan.
frs · GR12787 · 2004-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:787 om vård inom EU har mot bakgrund av resonemang om tänkbara konsekvenser av Regeringsrättens avkunnade domar om ersättning för kostnader för vård utförd i annat EU-land frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompensera landstingen för eventuella merkostnader. Enligt hälso- och sjukvårdslagen har landstingen ansvar för att personer som är bosatta i ges den hälso- och sjukvård som de har behov av. Förordningen (1994:2053) om vissa ersättningar i internationella förhållanden till landsting och kommuner från sjukförsäkringen innebär dock att sjukförsäkringen, det vill säga staten, under vissa förutsättningar svarar för kostnader för vårdförmåner i annat land. Regeringsrättens domar (se främst den så kallade Jelinek-domen, mål 5595-99) medför möjligtvis att en situation som inte förutsetts i det existerande regelverket har uppkommit. Konsekvenserna av domarna samt det eventuella behovet av åtgärder analyseras inom .
frs · GR12788 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:788 om skyddet av den negativa föreningsrätten har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att stärka den negativa föreningsfriheten i svensk lagstiftning så att den överensstämmer med den europeiska sociala stadgan. I frågan hänvisas till de bestämmelser om så kallade granskningsarvoden som förekommer i kollektivavtal och till ett tidigare frågesvar lämnat . Som jag då förklarade har prövat om bryter mot artikel 5 i stadgan genom att tillåta kollektivavtal med lönegranskningsarvoden. rättigheter konstaterade att inte bryter mot stadgan. Inga omständigheter har ändrats sedan det förra frågesvaret lämnades som skulle föranleda en annan bedömning från min sida än den som gjordes då. Jag avser med andra ord inte att vidta några åtgärder för att stärka den negativa föreningsrätten i svensk lagstiftning.
frs · GR12789 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:789 om situationen i nordöstra har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att så långt som möjligt förhindra att etniska massakrer inte på nytt ska äga rum i Ituridistriktet i nordöstra (DRK). EU sände en snabbinsatsstyrka, där ingick, till Ituri. Syftet med insatsen var att bidra till att stabilisera staden och därigenom också bidra till att förhindra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Insatsen var av tillfällig karaktär, i avvaktan på att FN-styrkan MONUC skulle förstärkas. Efter genomfört uppdrag överlämnade EU:s snabbinsatsstyrka ansvaret för säkerheten i Bunia till FN-styrkan. Inför överlämnandet hade MONUC erhållit ett tydligt fredsframtvingande mandat. För att klara uppgiften i Ituri skapade FN en brigad som består av 4800 soldater. Brigaden har steg för steg utsträckt sitt verksamhetsområde från staden till att omfatta stora delar av Ituridistriktet. Detta har ökat säkerheten och därmed förbättrat förutsättningana för att förhindra brott mot de mänskliga rättigheterna i området. har bidragit till denna process genom vårt omfattande stöd till MONUC. bidrar med en flygfältsenhet om 90 man, fem militärobservatörer och fyra civilpoliser till MONUC. Dessutom har bidragit till för fred och försoningsarbete. är en av de största humanitära givarna av humanitärt stöd i DRK. I Ituri gav stöd till den enskilda organisationen on and (FEWER) som arbetar med konfliktlösning på lokal nivå i partnerskap med den så kallade som styr Ituri i avvaktan på att övergångsregeringen i etablerar en närvaro i distriktet. Save the Children (UK) demobiliserar med hjälp av svenskt stöd barnsoldater i Ituri. Via Europeiska gemenskapen är också delaktigt i ett stöd till rättsväsendet i Ituri. kommer bilateralt och inom EU fortsätta att stödja fredsprocessen och återuppbyggnaden av DRK. Landet behöver en reformerad armé och en funktionell poliskår för att i samarbete med FN hantera situationen i östra , inklusive Ituri. undersöker möjligheterna att bidra till de reformer av säkerhetssektorn som har initieras. stöder processen att avväpna, demobilisera och reintegrera soldater. På regeringens uppdrag utarbetar Sida dessutom en ny strategi för utvecklingssamarbete med Storasjöregionen, inklusive en landstrategi för DRK. Utgångspunkten är att mycket omfattande humanitära stöd till DRK ska kompletteras med stöd till institutionsuppbyggnad. Här kommer stöd till institutioner som arbetar med mänskliga rättigheter, fred och försoning och valförberedelser att prioriteras.
frs · GR12792 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:792 om roll inom totalförsvaret har frågat försvarsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att ska kunna fullgöra de omfattande samverkansuppgifter som ålagts i förordningen om fredstida krishantering och höjd beredskap. Av frågan framgår att den är ställd mot bakgrund av den av initierade förändring av verksamheten som pågår. Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag som ska besvara frågan. har beslutat att omorganisera verksamheten. Syftet är att finna en lösning där myndigheten utnyttjar resurserna bättre. I uppgift ingår att självt avgöra var de resurser man förfogar över gör mest nytta för att uppfylla de av riksdag och regering fastställda målen och uppgifterna för verksamheten. har meddelat mig att den föreslagna organisationsförändringen inte kommer att påverka den fredstida krishanteringen och verksamheten under höjd beredskap. har dessutom meddelat att man genomför åtgärder för att stärka krishanteringsförmågan. Jag anser således att det inte föreligger något behov av att vidta några ytterligare åtgärder från regeringens sida.
frs · GR12795 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:795 om skatten på diesel har frågat mig om jag avser att vidtaga åtgärder för att förbättra konkurrensläget för svenskt jordbruk genom att sänka skatten på diesel. svarade jag på en fråga av som också behandlade frågan om en sänkning av dieselskatten för jordbrukets arbetsmaskiner (2003/04:664). Jag hänvisar till detta svar.
frs · GR12796 · 2004-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:796 om värdegrund i läroplanen har frågat mig om det är min avsikt att byta ut den värdegrund som finns formulerad i läroplanen till förmån för en annan och i så fall vilken. hänvisar till frågestund i när jag svarade på frågan om det finns några rationella skäl för att inte samordna förskolans läroplan med läroplanernas (Lpo94 och Lpf94) skrivningar. Vi lever i ett mångkulturellt samhälle där den gemensamma värdegrunden är ett viktigt sammanhållande kitt. Skolans liksom förskolans verksamhet ska vila på demokratins grund. Barnens fostran till demokratiska samhällsmedlemmar är ett av förskolans och skolans svåraste och viktigaste uppdrag. Detta innebär att varken förskolan eller skolan kan eller ska vara värdeneutrala. I och med att läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo94) anpassades 1998, för att omfatta det obligatoriska skolväsendet förskoleklassen och fritidshemmet, blev förskoleklassen en del av skolan. Normer och värden fick dessutom en mer framträdande plats i denna reviderade och gällande läroplan. med att Lpo94 ändrades fick förskolan sin första läroplan. Utbildningssystemet omfattas därför av tre läroplaner: en för förskolan, Läroplan för förskolan (Lpfö98), läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo94) samt läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf94). I alla tre läroplanerna fastslås att det är en viktig uppgift för verksamheterna att förmedla och hos barn och unga förankra de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på. De tre läroplanerna utgår från en gemensam värdegrund. Men det finns skillnader mellan läroplanerna. Det finns exempelvis ingen skrivning om etik och västerländsk humanism i förskolans läroplan som är skriven senare än de andra läroplanerna. Formuleringen om etik och västerländsk humanism föregicks av en stor debatt när läroplanen för skolan skulle antas. Jag anser att skrivningen snävar in värdegrunden och försvårar tolkningen av vad som gäller. Det är min uppfattning att verksamheternas uppdrag att förmedla och förankra de grundläggande demokratiska värderingarna aldrig får försvagas. Vårt samhälle präglas av religiös, etnisk och kulturell mångfald @ så också förskolan och skolan. Min inställning är att ett mångfaldsperspektiv tydligt främjar en demokratisk värdegemenskap som utgår från allas rätt; dit hör exempelvis religionsfriheten. Som förskoleminister ansvarar jag för förskolans läroplan och det är inte min avsikt att verka för att byta ut den värdegrund som utgör grundbulten i förskolans demokratiska uppdrag.
frs · GR12797 · 2004-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:797 om misshandlade kvinnor som söker uppehållstillstånd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka skyddet för de kvinnor som misshandlas och kränks. redovisade på regeringens uppdrag sin redogörelse för praxis i vissa fall rörande uppehållstillstånd på grund av anknytning. Ändringarna i utlänningslagen av reglerna för uppehållstillstånd på grund av anknytning som infördes tillkom bland annat för att skydda personer som riskerar att utsättas för, eller har utsatts för, misshandel eller kränkningar i ett förhållande. I förebyggande syfte har genom lagstiftningen fått möjlighet att i vissa fall kontrollera referenspersoner i brotts- och belastningsregister. Verket har i sin redogörelse bland annat påpekat att de begränsningar för registerkontroll av referenspersoner som finns utgör en avsevärd begränsning av möjligheterna att hitta referenspersoner som kan utgöra ett hot mot de sökande. För att en sådan kontroll ska kunna göras krävs att det föreligger särskilda skäl. Begränsningen har sin grund i allmänna integritetshänsyn. Vidare kan, i samma syfte, en ansökan om uppehållstillstånd avslås om det finns särskilda skäl, även om förhållandet framstår som seriöst. Med särskilda skäl avses i det här sammanhanget att det finns en påtaglig risk för att den sökande ska utsättas för våld eller annan kränkning. uppger i sin redogörelse att man har avslagit ca 50 ärenden på grund av sådana särskilda skäl. Som skydd för de som redan utsatts för våld eller kränkningar finns bestämmelsen om att fortsatt uppehållstillstånd kan beviljas trots att det tillståndsgrundande förhållandet upphört. Enligt redogörelse handläggs mer än 10000 ansökningar om förlängt uppehållstillstånd inom ramen för uppskjuten invandringsprövning. Bara i ett begränsat antal fall blir det aktuellt att pröva frågan om utvisning på grund av att förhållandet upphört. Andelen avslagsbeslut är . Enligt uppskattning har ca 60@70 tillstånd förlängts på grund av att den sökande utsatts för kränkningar. Den vanligaste anledningen till avslag är att den sökande inte gjort sannolikt att hon utsatts för våld eller kränkande handlingar eller att övergreppen inte varit av sådan art att de kunnat ligga till grund för uppehållstillstånd. Utifrån redogörelse drar jag slutsatsen att de nya bestämmelserna har räddat utsatta kvinnor i ett flertal fall. Det är inte möjligt att ha heltäckande bestämmelser på detta område som handlar om människors relationer och möjligheter att leva tillsammans. Kvinnomisshandel måste motverkas på alla sätt. Grundproblemet kan inte lösas inom ramen för utlänningslagstiftningen, men självklart ska lagstiftningen underlätta ett tillfredsställande skydd för kvinnor som riskerar att utsättas för misshandel.
frs · GR12798 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:798 om kvinnors roll vid konflikter och fredsbevarande arbete har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att driva frågan vidare om kvinnors del @ och barnens situation @ i arbetet med att förebygga och hantera konflikter och bevara fred, framför allt i FN. Låt mig börja med att påminna om det svar jag lämnade här i om genderperspektivet i utrikes- och säkerhetsarbetet . Jag redogjorde då bland annat för ett gemensamt initiativ som och tog för att lyfta in genderfrågorna i det europeiska krishanteringssamarbetet (ESFP) samt pekade på att ofta varit pådrivande för att genderfrågorna diskuteras i FN:s särskilda kommitté för fredsbevarande verksamhet (C34). Kommittén möts en gång och årets möte äger rum i månad. Genderfrågan och genomförandet av resolution finns på dagordningen för mötet. I årets möte med FN:s kommission om kvinnors ställning (Commission on the Status of Women, CSW), som äger rum i , är ett av två teman kvinnor, fred och säkerhet. Det blir ytterligare ett tillfälle att på hög nivå inom FN diskutera hur resolution kan omsättas i praktisk handling. EU antog riktlinjer för barn och väpnade konflikter i GAERC . Riktlinjerna understryker att frågor som rör barn i väpnade konflikter är en prioriterad fråga för EU. Arbetet för att skydda barn i väpnade konflikter ska baseras på existerande normer för mänskliga rättigheter och humanitär rätt. Övervakning, rapportering och utvärdering utgör grunden för identifiering av situationer där EU:s handlande påkallas. I krishanteringsoperationer ska hänsyn tas till barns situation. Relevant EU-personal, både centralt och i fält, ska utbildas i barnets rättigheter. Härutöver har givit stöd till FN:s särskilde representant för barn i väpnad konflikt, som utsågs . stöder också en internationell sammanslutning av enskilda organisationer, Coalition to stop the use of child soldiers, som arbetar mot användandet av barn som soldater, bland annat genom att övervaka att tilläggsprotokollet till efterlevs. Koalitionen arbetar också med att ta fram en global rapport om barnsoldater. För egen del har till exempel utarbetat ett förslag på uppförandekod för svensk personal på internationella uppdrag. Koden tar sin utgångspunkt i resolution . Svensk personal på väg ut på internationella uppdrag utbildas regelmässigt i de viktiga jämställdhets- och genderfrågorna, baserat på resolution . Sammanfattningsvis vill jag understryka att länge har prioriterat och drivit frågan om såväl barns som kvinnors situation och rättigheter och viktiga roll i såväl utvecklingsarbetet som i krishanteringsarbetets alla faser. I den antagna propositionen om global utveckling (2002/03:122) anges att "politiken för global utveckling måste utgå från att kvinnor och flickor i motsvarande mån som män och pojkar är drivkrafter i utvecklingen". Detta gäller i lika hög grad i konflikter och det fredsbevarande arbetet.
frs · GR12799 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:799 om samråd om skolpolitiken har frågat om jag avser att initiera ett brett samråd kring skolpolitiken för att nå breda lösningar kring gymnasieskolans framtid. Det är glädjande att nu visar intresse för gymnasieskolans framtid. 2000 tillsattes i form av en parlamentarisk kommitté med sakkunniga från , elev- och lärarfackliga organisationer samt arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Avsikten var att redan från arbetets början åstadkomma en bred genomlysning och att eftersträva största möjliga uppslutning kring de förslag som utarbetades för att utveckla gymnasieskolan. Tyvärr valde att ställa sig utanför detta arbete genom att lämna utredningen . Jag kan endast beklaga att så sent engagerar sig i den viktiga frågan om gymnasieskolans framtid.
frs · GR12800 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:800 om könsmaktsordning, kommunikation och konfliktlösning i all lärarutbildning har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att lärarutbildningen ska ge nödvändiga kunskaper i könsmaktsordning, kommunikation och konflikthantering. Regeringens instrument för att styra målen för högskoleutbildningarna är högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). I 5§ högskolelagen slås fast att "i högskolornas verksamhet skall jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas". För vissa yrkesutbildningar och examina gäller dessutom mål inriktade på ett särskilt yrkesområde enligt högskoleförordningens bil. Det kan till exempel gälla läkare som för att få examen ska ha "förvärvat kännedom om förhållanden i samhället som påverkar kvinnors och mäns hälsa." För lärarutbildningen och lärarexamen gäller enligt bestämmelser i examensordningen ett antal mål som har direkt betydelse för hur jämställdhetsfrågorna behandlas i utbildningen. De två mål som närmast berör frågan om jämställdhet är målen att "studenterna skall kunna förmedla och förankra samhällets och demokratins värdegrund" samt "inse betydelsen av könsskillnader i undervisningssituationen och vid presentation av ämnesstoffet". har tillsynsansvaret för att lärosätena i sina utbildningar når de mål som regeringen har lagt fast. Verket gör regelbundna kvalitetsgranskningar av lärosäten och program. Om stora brister föreligger i ett utbildningsprogram utfärdar verket till att börja med en varning och begär att lärosätet vidtar åtgärder. Som ett yttersta medel har verket möjlighet att dra in rätten för lärosätet att utfärda aktuell examen. En kvalitetsgranskning av den nya lärarutbildningen genomförs av och kommer att redovisas . I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) gjorde regeringen bedömningen att varje högskola med lärarutbildning bör anlägga ett könsperspektiv på denna utbildning. Lärarstudenternas medvetenhet och kunskap om jämställdhetsfrågornas betydelse för det framtida arbetet ska utvecklas. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt hur de verksamhetsförlagda delarna av utbildningen kan ge erfarenheter av jämställdhetsarbete bland barn och elever. Regeringen ha gett i uppdrag att stimulera en vidareutveckling av lärarutbildningarnas arbete med jämställdhet i lärandet. Uppdraget ska redovisas i samband med verkets årsredovisning som lämnas till . Med hänvisning till pågående kvalitetsgranskning av lärarutbildningarna och det särskilda uppdrag som verket har att stimulera jämställdheten i lärarutbildningarna avvaktar jag verkets rapporter och återkommer, om så skulle erfordras med förslag till åtgärder.
frs · GR12801 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:801 om fusk på högskolor och gymnasier har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa fusk på högskolor och gymnasier. Möjligheten till fusk genom plagiat av texter har tyvärr ökat med hjälp av Internet. Genom Internet är det inte bara lätt att kopiera stora stycken text. Det finns även ett utbud av färdiga uppsatser att använda sig av. För läraren, som ska bedöma arbetet, kan det vara svårt att kontrollera textens ursprung. De olika söktjänster som erbjuds underlättar emellertid skolornas och högskolornas chanser att upptäcka förekomsten av plagiat. skriver i rapporten av beslut och domar i disciplinärenden som rör studerande vid universitet och högskolor 2002 (2003:24R) att plagiat och fabrikation var den vanligaste orsaken till att en student blev föremål för en disciplinär åtgärd. blev 75 studenter vid universitet och högskolor antingen varnade eller avstängda på grund av plagiat eller fabrikation. Förekomsten av fusk genom plagiering måste stävjas på flera olika sätt. Det krävs tydliga riktlinjer och en hög medvetenhet om det regelverk som finns liksom diskussioner i skolan och på högskolan om det oetiska i att plagiera texter och fabricera vetenskapliga resultat. Det är även möjligt att anpassa pedagogiken efter de risker för plagiering som finns. Lärarna bör dessutom vara väl rustade att kunna kontrollera innehållet i arbeten och uppsatser. Om fusk upptäcks inom den högre utbildningen får enligt högskoleförordningen (1993:100) disciplinära åtgärder i form av varning eller avstängning upp vidtas mot studenter som försöker vilseleda vid prov eller när en studieprestation annars ska bedömas. Enligt gymnasieförordningen (1992:394) får vissa åtgärder vidtas mot en elev i gymnasieskolan som gör sig skyldig till en förseelse. Fusk, oavsett vilken form det tar, är en allvarlig företeelse mot vilket åtgärder måste vidtas i varje enskilt fall. Jag förutsätter att skolan och högskolan vidtar nödvändiga åtgärder för att förhindra och förebygga fusk.