ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11671 · 2004-02-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:671 av () till utbildningsminister om alla barns rätt att välja skola I lagen om fristående skolor står det under §2: "Skolan står öppen för alla barn som enligt denna lag har rätt till utbildning inom motsvarande skolform i det offentliga skolväsendet, med undantag för sådana barn vilkas mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan." Som förälder och vårdnadshavare har man rätt att välja skola för sitt barn. Man kan antingen välja en skola eller en fristående skola. Så är lagen beskaffad för en del, men inte för alla. När det gäller barn med funktionshinder så kan en skola vägra att ta emot denna elev för att eleven "kostar för mycket". På samma sätt kan man hänvisas till en tillgänglig skola och inte den skola man själv önskar. föreslår att denna begränsning ska skärpas ytterligare. Om ett barn får en skada eller ett funktionshinder kan barnet riskera att flyttas till en annan skola eller förskola på grund av resursbrist, vilket i praktiken innebär en tvångsförflyttning. Detta strider mot om rätten till likvärdig utbildning. Det strider också mot den nationella handlingsplan, Från patient till medborgare, som antog . Att investera i förskolor och skolor som är tillgängliga för alla elever är i längden lönsamt och måste vara ett krav om vi inte ska diskriminera barn med funktionshinder. Barnets behov måste stå i första rummet. Så är det inte . statsråd har hänvisat till utredning. vet vi vad de kom fram till. Med detta som bakgrund är min fråga till ministern: Avser ministern att verka för att alla barn, även de med funktionshinder, och deras föräldrar ska få rätt att välja skola och förskola ?
fr · GR11672 · 2004-02-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:672 av () till utrikesminister om situationen för HBT-personer i har såväl statsministern som biståndsministern besökt med syftet att fördjupa och bredda de politiska och ekonomiska relationerna samt fortsätta en dialog om globala utvecklingsfrågor. som vidgar samarbetet fortsätter förtrycket av HBT-personer i . Landet har kvar ett lagstiftningsmässigt arv från kolonialtiden genom att det straffrättsliga förbudet mot homosexuella förbindelser i artikel 377 har bibehållits. Brott mot denna bestämmelse kan rendera fängelsestraff upp till . I en rapport av har framkommit att förbudet slår särskilt hårt mot lesbiska kvinnor då konservativa hinduiska kretsar tar starkt avstånd från lesbiska. I (före detta ) har rapporterats att förföljelserna har tagit sig särskilt tragiska uttryck sedan det visat sig att ett trettiotal kvinnor begått självmord. Olika indiska frivilligorganisationer har försökt förmå den indiska regeringen att ändra strafflagen, men i ett yttrande till förklarade den indiska regeringen att man motsatte sig en sådan ändring. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministern vilka initiativ hon har tagit i sina bilaterala kontakter med för att förmå landet att upphäva det straffrättsliga förbudet mot homosexuella förbindelser.
fr · GR11673 · 2004-02-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:673 av () till utrikesminister om situationen för HBT-personer i Demokratiska republiken utrikesminister har besökt och därvid träffat olika regeringsföreträdare, men också representanter för näringslivet och Sida. Det är en angelägen uppgift för att stödja fredsprocessen i . bör vi kraftfullt verka mot att diskriminering av olika grupper fortsätter i landet. Det rättsliga läget för HBT-personer i är oklar. Svenska ambassaden säger i sin rapport att det inte finns uppgifter om diskriminering av HBT-personer, medan afrikanska HBT-källor uppger att homosexuella förbindelser är illegala. Tyvärr synes dock enighet råda om att inställningen till homosexualitet är fördömande bland landets befolkning i gemen. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern om hon på något sätt har tagit upp HBT-personers situation i de bilaterala kontakterna med .
fr · GR11674 · 2004-02-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:674 av () till försvarsminister om JAS 39 och Nordcaps styrkeregister beslutade regeringen att anmäla enskilda förband och enheter med tillhörande förmåga till Nordcaps styrkeregister. Enligt beslut ska huvuddelen av förbanden och enheterna ha 30 dagars beredskap från . Bland anmälda förband och enheter ingick ett flygförband JAS 39 för spaning och luftförsvar. Problemet är bara att JAS 39 inte har full spaningskapacitet, eftersom den nödvändiga spaningskapseln inte levereras förrän . JAS 39 har visserligen möjlighet att spana via radar, men inte på marken utan enbart i luftrummet framför flygplanet. Det tidigare SWAFRAP-förbandet med AJS 37 hade full spaningskapacitet, inklusive fotospaning. har fortfarande tre AJS-divisioner i full verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsministern varför inte anmält den fullt fungerande AJS-resursen till styrkeregistret i stället för ett bristfälligt JAS-system som inte klarar av den utlovade uppgiften.
fr · GR11675 · 2004-02-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:675 av () till statsrådet om effekter av tredje banan lämnade in en ansökan om tillstånd till att bedriva flygtrafik på både vad gäller befintlig verksamhet och en ny rullbana, den tredje banan. vidarebefordrade ärendet till regeringen för avgörande. Regeringen beslutade lokaliseringen för den tredje banan i nord-sydligt läge. I villkoren som reglerar hur in- och utflygningar får ske sägs i villkor sex att inflygning söderifrån ska ske utan att tätort överflygs och att så kallade "kurvade" inflygningar ska användas. tog den tredje banan i bruk, med regelmässiga inflygningar över tätort, vilket ledde till avsevärda störningar och ett mycket stort antal klagomål från allmänheten i . har genom inflygningarna rakt över tätort tagit sig rätten att bortse från tidigare fattade beslut i stället för att om de anser att ett villkor måste omprövas göra det genom en inlaga till domstolen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet vad hon avser att ta för initiativ för att regeringsbeslutet ska följas.
fr · GR11676 · 2004-02-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:676 av () till statsrådet om vallistor vid Europaparlamentsvalet I samband med ändringen av vallagen 2002 skapades möjlighet även för dem som poströstar att delta i personvalet till . Detta är ur väljar- och demokratisynpunkt positivt. Enligt är dock en förutsättning för detta att myndigheten åtar sig att enbart distribuera en namnvalsedel per parti. Detta gör det dessvärre svårare för ett parti att delta i valet med mer än en lista. När partier ställt upp med mer än en namnvalsedel har detta ofta skapat såväl större intresse kring valet som ett ökat valdeltagande. Särskilda ungdomslistor och kvinnolistor har på många håll inneburit en mer livaktig valrörelse och en fördjupad insikt i frågor som rör den representativa demokratin och i övrigt i hur vårt land styrs. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att underlätta för de politiska partierna att i val kandidera med mer än en namnvalsedel.
fr · GR11677 · 2004-02-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:677 av () till finansminister om trängselskatter och ekonomiska garantier lokaltrafik (SL) beräknar att ca 150 nya bussar behöver införskaffas för att kunna vara levererade till dess att statliga trängselskatter införs i . I en artikel i framkommer att SL, för att hinna fatta beslut om inköp av dessa bussar, förväntar sig att regeringen ska avge ett bindande löfte om att SL:s ägare, , inte ska bli ekonomiskt lidande av försöket med trängselskatter. Enligt regeringens propositionsförteckning är det dock först som en proposition om vissa trängselskattefrågor kommer att läggas på bord. Min fråga till finansministern är därför: Avser finansministern att utan hörande utfärda bindande garantier om att ska hållas ekonomiskt skadeslöst av försöket med statliga trängselskatter?
fr · GR11678 · 2004-02-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:678 av () till näringsminister om Östersjöcentrum till På en fråga från mig om Östersjöcentrums lokalisering till , svarade näringsministern att det då var för tidigt att ta ställning. I partiledardebatten , nämner statsministern att det behövs särskilda åtgärder för . Med , , och som nya EU-medlemmar behöver göra än mer än när det gäller tillväxtfrågor, miljösamarbete och bekämpning av gränsöverskridande brottslighet i . Vad kan ligga bättre till än med sina historiska anor av handel och samarbete genom seklen? För mig är den självklara och naturliga placeringen av Östersjöcentrum . Avser statsrådet att besluta att Östersjöcentrum lokaliseras till ?
fr · GR11679 · 2004-02-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:679 av () till justitieminister om nordisk rättslikhet för skydd av vittnen , , fick justitieministern motta ett utredningsförslag som ska öka säkerheten för utsatta personer. Det rör sig om bevispersoner som medverkar i en rättegång rörande grov eller organiserad brottslighet, till exempel människohandel. Människohandeln är gränslös och brottsligheten tenderar att flytta dit där lagstiftningen är mest gynnsam för dess ändamål. Därför vore det fördelaktigt om, till att börja med, de nordiska länderna hade en likartad lagstiftning för skydd av vittnen när det gäller trafficking, det vill säga, människohandel. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att personsäkerheten ska bli likvärdig i de nordiska länderna på detta område?
fr · GR11680 · 2004-02-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:680 av () till justitieminister om vårdnadsfrågan vid sexuella övergrepp mot barn Enligt svensk lagstiftning ska vårdnaden om ett barn anförtros åt en av föräldrarna ensam endast när det framkommer särskilda omständigheter som talar emot gemensam vårdnad eller om båda föräldrarna motsätter sig gemensam vårdnad. Vid avgörande av vårdnadsfrågan ska barnets bästa alltid komma i främsta rummet och hänsyn ska tas till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad. Vid bedömningen av vad som är bäst för barnet ska det fästas avseende särskilt vid barnets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna. Risken för att barnet utsätts för övergrepp eller liknande ska enligt lagtexten "beaktas". I praktiken innebär vår nuvarande lagstiftning att en förälder som utsatt sitt barn för sexuella övergrepp och dömts av domstol för detta brott kan fortsätta att vara barnets vårdnadshavare. Eftersom huvudregeln är att vårdnaden ska vara gemensam fäster domstolarna alltför litet avseende vid barnets vilja. Enligt mitt förmenande är det orimligt att ett barn som utsatts för sådana övergrepp ska ha förövaren som vårdnadshavare, i synnerhet om barnet själv inte vill det. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att skydda barn som utsatts för sexuella övergrepp från att ha förövaren som vårdnadshavare?
fr · GR11681 · 2004-02-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:681 av () till utrikesminister om diplomatiska för representanter från Olika länders diplomater och representanter har diplomatiska . representanter i har inte fått dessa . Detta beror på att inte har erkänt som stat och på att UD i princip bara utfärdar till organ och personer som åtnjuter diplomatiska privilegier och immunitet i någon grad. Mission in har på grund av detta en hel del problem i kontakter med olika myndigheter och andra organ. Till de stater inom EU som har utfärdat särskilda för taiwanesiska representanter hör , och . Avser utrikesministern att, precis som sker i ett antal andra EU-länder, utfärda särskilda för representanter för i ?
fr · GR11682 · 2004-02-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:682 av () till utbildningsminister om hade 10000 registrerade studenter och ca 700 anställda, varav två tredjedelar är lärare eller forskare. av lärarna har doktorsexamen, vilket är en av de högsta andelarna i landet. hade högskolan 37 professorer och 150 doktorander. Högskolans expansion kommer att fortsätta och den ska även bedriva utbildning på tre orter: , och . 500 nya studieplatser planeras . Av studenterna är kvinnor, har invandrarbakgrund, kommer från studieovana miljöer där ingen av föräldrarna är akademiker och kommer från söder om samt . har generell kandidat- och magisterexamensrätt. Denna fantastiska utveckling har skett på bara . I en så stor stad som behövs det mer än ett universitet. har ansökt om att utvecklas till universitet. Södertörnskommunerna har uppvaktat utbildningsministern i frågan. När avser utbildningsministern att ge universitetsstatus?
fr · GR11683 · 2004-02-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:683 av () till finansminister om ROT-avdrag Byggkonjunkturen tycks inte gå upp. Fler och fler byggarbetare blir arbetslösa. De ROT-avdrag, för reparationer, ombyggnader och tillbyggnader, som fanns , visade sig ha en positiv effekt och många nya vita jobb tillkom. Detta gjorde att skatteintäkterna ökade medan svartjobben minskade. Arbetsminister har i en riksdagsdebatt uttryckt att han inte är främmande för att återinföra ett ROT-avdrag. "Med min bakgrund vågar jag säga till Dig att jag inte är alldeles ointresserad av systemet med ROT-bidrag. Jag ska medge att det är någonting som jag för min del funderar på just ." Avser finansministern att lägga fram förslag om att införa ROT-avdrag?
fr · GR11684 · 2004-02-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:684 av () till miljöminister om torvbrytning på Kerstinbomyran Kerstinbomyran ligger alldeles intill Färnebofjärdens nationalpark vid Nedre , inrättad . Området har mycket stora biologiska samband med . Området hotas nu av torvbrytning. Brytningen skulle dels direkt föröda områdets centrala och mest värdefulla delar, dels skära av resten från kontakt med . , markägarna och de närboende har med starkt stöd av överklagat brytningstillståndet till miljödomstolen. har också redovisat ett starkt motstånd mot torvbrytningen och verifierat de stora naturvärden som finns i området, naturvärden som inte var kända då koncessionen och senare brytningstillståndet gavs. Såväl miljödomstolen som och har påtalat att en torvbrytning skulle ha stora negativa konsekvenser för framför allt en lång rad hotade fågelarter, såväl i själva Kerstinbomyran som i den intilliggande Färnebofjärdens nationalpark, tillika Natura 2000-område. Frågan ligger nu hos regeringen. Avser miljöministern att verka för att planerna på ett långsiktigt skydd av de stora naturvärdena på Kerstinbomyran vid Färnebofjärdens nationalpark kan förverkligas?
fr · GR11685 · 2004-02-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:685 av () till miljöminister om samråd vid införande av fiskestopp har fått följande uppdrag enligt regeringsbeslut från (M2002/731/Mk), angående införande av fiskestopp: "För att kunna utvärdera effekterna av fiskeförbud i skyddade områden skall i samverkan med utreda möjligheten att i ett skyddat marint område införa fiskeförbud senast fram . Härvid skall möjligheterna att använda olika former av skyddsinstrument beaktas (delmål 1, Hav i balans samt levande kust och skärgård)". "Uppdraget skall redovisas efter att samråd med berörda myndigheter, organisationer, branscher och andra intressenter ägt rum." En rad myndigheter, kustlänsstyrelser samt intresseorganisationer har av valts till remissinstanser. Däremot har inte en enda av de berörda kommunerna blivit tillfrågade om deras synpunkter. I vissa fall, såsom i kommun där är ett av de berörda områdena, pågår intensivt arbete med att bevara en levande skärgård med bland annat fisketurism som ett inslag. Här finns projekt som är understödda av offentliga medel. Då är det anmärkningsvärt att varken denna eller någon annan kommun utsetts till remissinstans av . Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att synpunkter rörande fiskestoppet ska inhämtas från ytterligare berörda instanser, till exempel kommuner?
fr · GR11686 · 2004-02-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:686 av () till justitieminister om avveckling av specialdomstolar Objektiviteten, allsidigheten och opartiskheten i de så kallade partssammansatta domstolarnas avgörande kan på goda grunder ifrågasättas. Den enskilde kan uppleva att hon eller han inte får en rättvis rättegång när saken ska prövas av ledamöter som representerar intresseorganisationer. Detta gäller i högsta grad Arbetsdomstolen. Det finns ingen rättssäkerhet för den som är oorganiserad. Med tanke på att fyra av AD:s sju medlemmar tillsätts av fack och arbetsgivarorganisationer har domstolen ett intresse av att slå vakt om kollektivavtalet. Organisationerna får vara både lagstiftare, vittnen och domare. Domstolens sammansättning gör att det finns stor risk för jäv. Specialdomstolarna, som bland annat Arbetsdomstolen och , har inrättats eftersom det har ansetts kräva särskild sakkunskap att avgöra tvister inom vissa rättsområden. För att tillgodose behovet av denna speciella kompetens borde i stället ett system med rotlar, där domare med specialistkompetens ingår, kunna införas vid vissa domstolar. Till de specifika målen kan sedan utomstående expertis knytas och höras vid behov. Avser justitieministern att verka för att systemet med specialdomstolar avvecklas och deras uppgifter överflyttas till de allmänna domstolarna?
fr · GR11687 · 2004-02-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:687 av () till justitieminister om utökad information om pågående beredningsarbete inom Inom justitieutskottets komplicerade och omfattande ansvarsområde pågår en mängd olika utredningar både inom polis-, åklagar- och domstolssidan. Dessutom pågår ett antal offentliga utredningar och andra angelägna aktiviteter. Flera propositioner har aviserats under innevarande riksdagsår. Det utredningsarbete som pågår är ofta relativt greppbart, men värre är det att få en uppfattning om det mycket omfattande beredningsarbete som pågår på . För att ledamöter i allmänhet och justitieutskottets ledamöter i synnerhet ska ha en rimlig chans att utföra uppdraget som ledamot är det viktigt att få ökad kunskap om pågående beredningsarbeten, inklusive ungefärlig tidsplan och uppgift om handläggare och enhet, som hanterar respektive frågor inom justitieministerns ansvarsområde. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att bifalla efterfrågad information?
fr · GR11688 · 2004-02-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:688 av () till justitieminister om Tingsrätten i Det är ytterst staten som har ansvaret för samhällsmedborgarnas sociala och ekonomiska trygghet. Men staten ska också säkra medborgarnas trygghet vid brott. utreder nu den framtida domstolsverksamheten vilket påverkar Tingsrätten i . ligger i en livskraftig region med ett stort befolkningsunderlag @ en region som kännetecknas av en småskalig näringslivsstruktur, den så kallade Gnosjöandan. Dessa småföretag kräver även tillgång till juristkompetens. Juridiken är en näring för vilken tingsrätterna är av väsentlig vikt. Regeringen bör se tingsrätterna utifrån ett rättsperspektiv men värdesätta och stödja den vidare samhällspåverkan som föreligger. Det lokala näringslivet behöver tillgång till jurister i sin omedelbara närhet, tingsrätterna är en viktig tillgodose detta behov. Vilka åtgärder tänker justitieminister vidta för att även de samhällspåverkande effekterna ur ett vidare perspektiv vägs in vid beslutet om den framtida domstolsorganisationen?
fr · GR11689 · 2004-02-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:689 av () till justitieminister om ökande brottslighet ökade den anmälda kvinnomisshandeln i och de avskyvärda våldtäkterna ökade . Det är en bedrövlig utveckling, som tyvärr bara verkar vara del av en allmänt uppåtgående trend när det gäller brottsanmälningar i . Statistiken över anmälda brott i , 1994@2003, som nuvarande regeringen haft ansvaret för polis- och rättsväsendet är en nedslående läsning. Statistik från visar att antalet anmälda brott, som exempelvis sexualbrott, ökat , rånoffren har ökat och den anmälda misshandeln . När det gäller brott mot narkotikastrafflagen har anmälningarna mer än fördubblats. Ökningen har inte bara skett inom ett par brottskategorier utan det är ökning på flera fronter. De brott som ibland benämns som "vardagsbrott" har även de ökat . När det gäller anmälningar av den meningslösa skadegörelsen har dessa ökat och stöld ur fordon har ökat . Ökningen av anmälda brott har skett som antalet poliser i exempelvis minskat , länskommunikationscentralerna i , och samt 25 polisstationer i stängt. Trots en negativ trend verkar inte reagera. Vilka nya åtgärder tänker justitieministern vidta för att stoppa den ökande brottsligheten i , särskilt den som drabbar kvinnor?
fr · GR11690 · 2004-02-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:690 av () till justitieminister om identitetskontrollen av intagna på fängelser I räknar med att det kan finnas upp till 100 personer som avtjänar en annan persons fängelsestraff. Bristande kontroll av identitet gör att en "vikarie" kan skickas till anstalten och sitta av straffet. Dessa personer tros få 500@1000kr per dag för att sitta av tiden i stället för den person som verkligen skulle avtjäna fängelsestraffet. På svenska anstalter finns det hårdare kontroll vid inställelse och giltig ID-handling ska medtagas liksom en kopia på domen. Trots detta finns det i efterhand avslöjade fall i där fel person suttit av fängelsestraffet. säkerhetschef bedömer risken som mycket liten, men kan inte utesluta att det finns fall. Han säger också att det inte generellt uppfattas som något problem inom kriminalvården. Denna bedömning är säkert alldeles riktig. Trots detta känner jag oro för att det finns personer som kan köpa sig fria från att avtjäna det fängelsestraff som de blivit dömda till. En undersökning av hur vanligt problemet är borde åtminstone göras. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitieministern följande: Är justitieministern beredd att vidta nödvändiga åtgärder för att omöjliggöra att fängelsedömda kan skicka en annan person för att avtjäna straffet?
fr · GR11691 · 2004-02-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:691 av () till justitieminister om borgerliga vigselförättare I en skriftlig fråga till justitieministern 2003 (2002/03:1273) påpekade jag att ersättningen till borgerliga vigselförrättare har varit densamma . Eftersom arvodesreglerna gällt oförändrade under en sådan kan ersättningen knappast uppfattas som skälig kompensation för utfört arbete. Det utgår heller inte någon reseersättning eller kompensation för andra kringkostnader, vilket ofta resulterar i att kostnaderna för en förrättning överstiger ersättningen. I svaret på min fråga skrev justitieministern att det var hans "förhoppning att regeringen ska kunna ta ställning till hur reglerna bör ändras". analyserades även den promemoria som remitterats av departementet i frågan. Trots detta har det ännu inte skett någon förändring i ersättningsnivån för borgerliga vigselförrättare. Till detta bör också tilläggas att ärendet har gått i "rundgång" inom departementet /01 då fyra vigselförrättare uppmärksammade problemet genom en skrivelse. Hur avser justitieministern att gå till väga för att hantera ärendet så att den utlovade översynen av ersättningsnivån till de borgerliga vigselförättarna leder till att deras ersättning höjs till en nivå som är skälig?
fr · GR11692 · 2004-02-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:692 av () till justitieminister om automatisk hastighetsövervakning i Snitthastigheten på våra vägar ligger över de högsta tillåtna farterna. Den omfattande fortkörningen är en av de viktigaste orsakerna till att över 500 människor dör i trafiken och bidrar till svårigheten att nå det mål om högst 270 döda som ställt sig bakom. Ett av de mest effektiva sätten att hålla nere olyckstalen är automatisk hastighetsövervakning. har öronmärkt 17miljoner kronor för att installera övervakningskameror. Ett av de län där man gjort en större satsning är . Av ett inslag i SVT:s nyhetsprogram framgår emellertid att den automatiska hastighetsövervakningen i i praktiken legat nere . Polisen uppgav att den prioriterade andra verksamheter framför hastighetskontrollen. En konsekvens av denna prioritering leder troligen till fler och mera allvarliga trafikolyckor i . Min fråga till justitieminister är: Vad avser ministern att göra för att se till att den från säkerhetssynpunkt så viktiga automatiska hastighetsövervakning, som har anslagit särskilda medel för, inte ligger nere på grund av beslut inom polisen?