ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12484 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:484 om kvinnors särskilda behov av asyl har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att kvinnors särskilda behov av skydd i högre grad beaktas i den svenska asylprocessen. Regeringen har uppmärksammat de särskilda skyddsbehov som kvinnor kan ha i asylprocessen. Bland annat infördes en särskild skyddsgrund i utlänningslagen som ger asylsökande möjlighet att stanna i om de känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön och sexuell läggning. En utredning har vidare på regeringens uppdrag föreslagit författningsändringar som är nödvändiga för att personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ska kunna betraktas som flyktingar enligt Genèvekonvention. Regeringen har även, på EU-nivå inom ramen för det så kallade skyddsgrundsdirektivet, arbetat för att personer som är förföljda på grund av kön och sexuell läggning ska få ett ökat skydd. Enligt direktivet som antogs kan könsrelaterade aspekter beaktas som skäl till förföljelse vilket i sin tur kan utgöra grund för flyktingskap. För att ytterligare öka medvetandet om den speciella problematik som kvinnor kan ha i asylprocessen har på regeringens uppdrag utarbetat riktlinjer för utredning och bedömning av kvinnors skyddsbehov. Riktlinjerna understryker bland annat att kvinnor som åberopar könsrelaterad förföljelse måste uppmärksammas i ett tidigt skede av asylprocessen. De ställer vidare höga krav på kompetens hos utredare, tolkar och offentliga biträden. Kvinnan har även möjlighet att lägga fram sina synpunkter på val av utredare samt välja om hon vill ha en kvinna eller man som biträde. Verket redovisade , också på regeringens uppdrag, hur genomförandet av riktlinjerna har skett och ska bedrivas framöver. Av denna redovisning framgår till exempel att personalen får utbildning om det så kallade hedersbegreppet och om situationer där kvinnor och flickor riskerar utsättas för våld i hederns namn, samt att det pågår ett kontinuerligt arbete med att stärka kvinnornas skydd i asylprocessen. Frågor om kvinnors skyddsbehov kommer även i fortsättningen att vara högt prioriterade av myndigheterna och regeringen. Jag anser att det är angeläget att arbete med att genomföra riktlinjerna om kvinnors skyddsbehov i asylprocessen fullföljs. Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa hur myndigheterna arbetar med frågan om kvinnors asylskäl.
frs · GS12485 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:485 om avgifter inom omsorgsverksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ekonomiskt underlätta för äkta makar där den ena bor inom den kommunala omsorgen och den andra bor kvar i det gemensamma hemmet. Enligt redovisning av de nya bestämmelserna för avgifter inom äldreomsorgen har de medfört att enskilda personer i olika inkomstlägen har fått ett bättre skydd mot höga avgifter. Enligt avgiftsbestämmelserna gäller vid beräkningen av makars inkomster som ska ligga till grund för fastställande av avgift, att kommunen ska slå ihop makars inkomster och dela med hälften. Kommunen får dock beräkna inkomsterna på annat sätt om det är mer fördelaktigt för den enskilde. Kommunen har en skyldighet att tillse att make eller sambo till en omsorgstagare inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation. För bostadskostnader har pensionärer möjlighet att söka bostadstillägg. I de nya bestämmelserna finns även ett så kallat förbehållsbelopp fastställt som den enskilde ska ha rätt att behålla av sina egna medel innan avgift får tas ut. Förbehållsbeloppet ska täcka utgifter för normala levnadskostnader och den faktiska boendekostnaden. Förbehållsbeloppet är för ensamstående dit man räknar personer som inte bor tillsammans med sin partner. Med de nya bestämmelserna har också rättssäkerheten stärkts. Om man som make eller maka anser att man har fått en oskäligt försämrad ekonomisk situation till följd av ett avgiftsbeslut så kan beslutet genom de nya bestämmelserna överklagas till länsrätten.
frs · GS12486 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:486 om statsägda företag har frågat mig hur jag avser att försäkra mig om att TeliaSonera genom sitt ägarskap av inte har blivit eller riskerar bli inblandad i en omfattande korruptionshärva. Låt mig till en början slå fast att jag delar min företrädares åsikt att de etiska kraven på statligt ägda bolag ska vara högt ställda. Svenska staten äger av aktierna i . Vi utövar vårt ägande framför allt genom bestämmandet och uppföljningen av de övergripande avkastnings- och utdelningsmålen samt genom nominering och utseende av styrelseledamöter. Den operativa verksamheten är bolagets styrelse och lednings ansvar. Att den ordningen även gäller beträffande TeliaSonera understryks av aktieägaravtalet för TeliaSonera mellan den svenska och den . TeliaSonera har fastlagda etiska affärsprinciper för sin verksamhet, vilka bland annat innehåller regler mot olagligt och oetiskt uppträdande. Jag har fullt förtroende för styrelsen och ledningen i TeliaSonera och att de hanterar sitt ägande i på ett riktigt och omdömesgillt vis.
frs · GS12487 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:487 om likhet inför lagen har frågat mig hur jag avser att motverka att det offentliga glider bort från principen om allas likhet inför lagen till förmån för kvotering och diskriminering på etnisk grund. Statsrådet har besvarat en liknande fråga från . Jag vill, förutom att hänvisa till det svaret, för tydlighetens skull tillägga att frågan om positiv särbehandling ingår i uppdraget för . Kommittén kommer bland annat att utreda behovet av samt för- och nackdelar med att införa bestämmelser som tillåter positiv särbehandling på grund av etnisk tillhörighet.
frs · GS12488 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:488 om sunda kostnader för tävlingsveterinärer har frågat mig om jag avser att göra en översyn av 33§ djurskyddsförordningen med avseende på tävlingsveterinärer vid hästtävlingar, i enlighet med tillkännagivande därom. Med anledning av de synpunkter som framförts av bland annat beträffande nuvarande bestämmelser gällande djurskyddstillsynen i samband med tävlingar med djur, gav regeringen i uppdrag att se över bestämmelserna på området. I uppdraget ingick bland annat att i samråd med berörda myndigheter och organisationer på området kartlägga omfattningen av tävlingar med djur med veterinär medverkan samt att undersöka kostnaderna för deltagarna och arrangörerna till följd av denna. Vidare ingick i uppdraget att identifiera och beskriva eventuella problem med nuvarande bestämmelser samt lämna förslag på lämpliga och kostnadseffektiva åtgärder med bibehållen djurskyddsnivå. Uppdraget omfattade såväl tävlings- som banveterinärer. Det kommer att remitteras till såväl djurskyddsorganisationer och organisationer som anordnar tävlingar med djur som till veterinärernas intresseorganisationer och berörda myndigheter. Jag avvaktar utfallet av remissbehandlingen av frågan och kommer därefter att ta ställning till hur arbetet ska bedrivas vidare.
frs · GS12489 · 2004-12-07 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:489 om gasutbyggnad har frågat om jag avser att använda möjligheten att stoppa gasutbyggnaden vid prövning enligt naturgaslagen samt prövning enligt hushållningsbestämmelser. I frågan refereras till en utsläppsprojektion som och levererat som underlag inför utvärderingen av den svenska klimatstrategin, den så kallade kontrollstationen 2004. Arbete pågår nu inom med en klimatpolitisk proposition som kommer att läggas fram på bord . Myndigheternas prognos utgör ett viktigt underlag i denna process, men det är alldeles för tidigt att uttala sig bestämt om innehållet i propositionen. För att bygga och använda högtrycksledningar för naturgas krävs regeringens tillstånd enligt naturgaslagen. Vid denna tillståndsprövning ska bland annat hushållningsbestämmelser tillämpas. En miljökonsekvensbeskrivning ska ingå i beslutsunderlaget. Ett tillstånd får heller inte beviljas i strid med områdesbestämmelser eller detaljplaner. Jag avser inte att föregripa den ingående prövning som görs i tillståndsärenden av det slag jag nu nämnt.
frs · GS12490 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:490 om oberoende utredning av veterinärernas verksamhet har frågat mig om jag avser att genomföra en oberoende utredning angående veterinärernas verksamhet, i enlighet med tillkännagivande därom, och i så fall när. inrättade en veterinär samarbetsgrupp bestående av företrädare för , , , och . Gruppen inrättades för att genom konstruktiva diskussioner kunna lämna förslag i syfte att utveckla den veterinära verksamheten och dess form. I gruppen skulle frågor om till exempel statens behov och roll på det veterinära området, marknaden för veterinära tjänster samt hur de privatpraktiserande veterinärernas tjänster bättre ska kunna tas till vara i den veterinära verksamheten inom ramen för redan fastlagd budget, behandlas. Förutsättningen för samarbetsgruppens arbete var att väl ta till vara djurens, djurägarnas samt statliga och privata veterinärers intressen liksom statens intresse på området. Bakgrunden till gruppens inrättande var att det i olika sammanhang, till exempel i revisorers rapport /03:4, har framförts kritiska synpunkter på nuvarande organisation av den veterinära verksamheten i . Samarbetsgruppens arbete har resulterat i en rapport som kommer att färdigställas . Jag har ännu inte tagit del av rapporten men jag har informerats om att gruppens arbete varit framgångsrikt och att gruppen lagt fram konkreta förslag om att ändra vissa bestämmelser som har uppfattats som snedvridande med avseende på konkurrensen mellan statligt anställda distriktsveterinärer och privat anställda veterinärer. Jag avser att tillsätta en utredare med uppgift att se över kvarstående problem vad gäller till exempel konkurrens- och organisationsfrågor inom den veterinära sektorn, samt lämna förslag till åtgärder.
frs · GS12492 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:492 om höjd standard för asylprocessen i EU har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att samtliga EU-länder ska få incitament att höja standarden för asylprocessen i stället för att sänka den. Alla medlemsstater är redan bundna av de internationella regler som ligger till grund för direktivet om asylprocedurer. Direktivet ersätter inte på något sätt dessa förpliktelser. Det har under förhandlingarna av direktivet funnits en långtgående samsyn på centrala områden som till exempel rätt till rättshjälp, intervju och tolk. Det har även funnits områden där medlemsstaterna har haft svårt att komma överens, eftersom asylprocedurdirektivet ska jämka samman många olika rättssystem och förvaltningstraditioner. Det är min uppfattning att asylprocedurdirektivet sammantaget förstärker asylrätten inom EU som helhet. FN:s flyktingkommissarie () har följt arbetet med direktivet och under förhandlingarna lämnat synpunkter, vilka har beaktats av medlemsstaterna. Den politiska överenskommelsen om asylprocedurdirektivet och antagandet av skyddsgrundsdirektivet innebär att de två sista och viktigaste hörnstenarna i EU:s asylharmonisering i det första steget nu har lagts. Dessa direktiv utgör tillsammans med direktiven om tillfälligt skydd och mottagande av asylsökande grunden för den fortsatta harmoniseringen av den europeiska asylpolitiken. Jag vill understryka att regeringen har ställt sig avvisande till förslag som innebär att asylsökande som kommer hit skulle skickas tillbaka för att få sin ansökan prövad utanför EU. Majoriteten av EU:s medlemsstater är överens om att sådana insatser utanför det egna territoriet aldrig kan ersätta en nationell asylpolitik. stöder en framtida gemensam och enhetlig asylpolitik. Det är fortsatt regeringens övertygelse att en sådan ordning möjliggör en sammantaget bättre asylpolitik i EU som helhet. Genom EU:s asylharmonisering har vi lagt fast en gemensam grund som inte minst får betydelse för nya medlemsstater. Denna gemensamma grund bygger på och uppfyller de internationella åtaganden som varje medlemsstat har gjort.
frs · GS12493 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:493 om diskriminering inom bostadsrättsföreningar och 495 om exekutiv försäljning av bostadsrätter har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att en bostadsrättsförening inte ska kunna ha en diskriminerande hållning mot sina bostadsrättshavare med annan etnisk eller religiös bakgrund än föreningens styrelsemajoritet, dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att hindra att en bostadsrättshavare blir rättslös i samband med en exekutiv försäljning av hans eller hennes bostadsrätt. Eftersom båda frågorna tar sikte på bostadsrättshavarens situation när han eller hon har skulder till föreningen, väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. Till att börja med vill jag framhålla att jag som statsråd inte är beredd att uttala mig om ett enskilt fall. Allmänt sett kan dock följande sägas. En bostadsrättsförening måste följa den så kallade likhetsprincipen. Den innebär, enkelt uttryckt, att alla medlemmar i en förening ska behandlas lika. åligger det en bostadsrättsförening att ta till vara föreningens @ alla medlemmars @ intresse på bästa sätt. Förutom likhetsprincipen gäller de övergripande reglerna om diskrimineringsförbud enligt lagen om förbud mot diskriminering och regler om olaga diskriminering. Enligt min mening utgör de nämnda reglerna ett rimligt skydd mot diskriminering. Nyttjanderätten till en bostadslägenhet upplåten med bostadsrätt kan förverkas och bostadsrättshavaren kan bli tvungen att flytta, om bostadsrättshavaren inte betalar årsavgiften till föreningen. Bostadsrättslagen innehåller emellertid ett skyddssystem liknande det som gäller vid förverkande av en hyresrätt. Bostadsrättshavaren har normalt flera chanser att betala en förfallen avgift innan han eller hon kan tvingas flytta från sin lägenhet. Om bostadsrätten har förverkats, kan den under vissa förutsättningar tvångsförsäljas. Reglerna om tvångsförsäljning syftar till att upplösa rättsförhållandet mellan föreningen och bostadsrättshavaren. Bostadsrättshavaren har rätt till det ekonomiska värde som bostadsrätten representerar efter avdrag för bland annat den fordran som ligger till grund för förverkandet. Om bostadsrätten, trots upprepade försäljningsförsök, inte har blivit såld, antas den sakna marknadsvärde och övergår utan lösen till föreningen. Som är inne på kan en bostadsrätt undantagsvis övergå till föreningen redan efter det andra misslyckade försäljningsförsöket. En förutsättning för detta är att det vid det andra försäljningsförsöket inte har lämnats något anbud eller gjorts något inrop. En ytterligare förutsättning är att det inte finns skäl att anta att bostadsrätten blir såld vid ett tredje försäljningsförsök. Frågan om huruvida dessa förutsättningar är uppfyllda avgörs av kronofogdemyndigheten. Jag anser att reglerna om förverkande och tvångsförsäljning innebär en lämplig avvägning mellan de intressen som gör sig gällande och jag ser inte skäl att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GS12494 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:494 om EU:s tillgänglighet för asylsökande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att EU:s asylpolitik ska inriktas på att bli mer tillgänglig för asylsökande, i stället för att som fokusera på hur människor ska hindras från att komma innanför EU:s murar. Alla medlemsstater i EU är bundna av de internationella förpliktelser som följer framför allt av konvention om flyktingars rättsliga ställning, , och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Dessa förpliktelser är också fastlagda i . Genom de rättsakter om skyddsgrunder, asylprocedur, mottagande och tillfälligt skydd som EU:s medlemsstater gemensamt beslutat om har grunden lagts för en sammantaget bättre asylpolitik i EU som helhet. Det stora flertalet av världens flyktingar finns i närområdet kring de länder de flyr ifrån och har inte möjlighet att ta sig till vår del av världen. Vid sidan av det nationella asylmottagandet är därför internationellt samarbete och insatser i de områden som människor flyr ifrån avgörande för förverkligandet av asylrätten globalt. har arbetat för att skyddsbehövande även utanför vårt land får skydd och stöd. Detta sker bland annat genom den svenska flyktingkvoten, men än viktigare i ett långsiktigt perspektiv är det bidrag som vårt utvecklings- och humanitära bistånd ger till att förebygga och lindra flyktingsituationer. Det är därför positivt att ökade insatser för att stärka skydd och varaktiga lösningar för flyktingar i de länder flertalet av dem befinner sig nu också prioriteras på EU-nivå. Det så kallade Haagprogrammet som antogs av för den andra fasen av arbetet med en gemensam asyl- och migrationspolitik har ett tydligt fokus på stöd till tredjeländer. Det innehåller även idén om ett vidarebosättningsprogram på EU-nivå, något som argumenterat starkt för och som vi bör kunna utnyttja för att bredda kvotflyktingvolymerna utifrån ett solidaritetsperspektiv. Mot den bakgrunden delar jag inte uppfattning om inriktningen på EU:s asylpolitik. Regeringen är beslutsam att inom ramen för EU-samarbetet också i fortsättningen föra en politik som värnar asylrätten.
frs · GS12495 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:493 om diskriminering inom bostadsrättsföreningar och 495 om exekutiv försäljning av bostadsrätter har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att en bostadsrättsförening inte ska kunna ha en diskriminerande hållning mot sina bostadsrättshavare med annan etnisk eller religiös bakgrund än föreningens styrelsemajoritet, dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att hindra att en bostadsrättshavare blir rättslös i samband med en exekutiv försäljning av hans eller hennes bostadsrätt. Eftersom båda frågorna tar sikte på bostadsrättshavarens situation när han eller hon har skulder till föreningen, väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. Till att börja med vill jag framhålla att jag som statsråd inte är beredd att uttala mig om ett enskilt fall. Allmänt sett kan dock följande sägas. En bostadsrättsförening måste följa den så kallade likhetsprincipen. Den innebär, enkelt uttryckt, att alla medlemmar i en förening ska behandlas lika. åligger det en bostadsrättsförening att ta till vara föreningens @ alla medlemmars @ intresse på bästa sätt. Förutom likhetsprincipen gäller de övergripande reglerna om diskrimineringsförbud enligt lagen om förbud mot diskriminering och regler om olaga diskriminering. Enligt min mening utgör de nämnda reglerna ett rimligt skydd mot diskriminering. Nyttjanderätten till en bostadslägenhet upplåten med bostadsrätt kan förverkas och bostadsrättshavaren kan bli tvungen att flytta, om bostadsrättshavaren inte betalar årsavgiften till föreningen. Bostadsrättslagen innehåller emellertid ett skyddssystem liknande det som gäller vid förverkande av en hyresrätt. Bostadsrättshavaren har normalt flera chanser att betala en förfallen avgift innan han eller hon kan tvingas flytta från sin lägenhet. Om bostadsrätten har förverkats, kan den under vissa förutsättningar tvångsförsäljas. Reglerna om tvångsförsäljning syftar till att upplösa rättsförhållandet mellan föreningen och bostadsrättshavaren. Bostadsrättshavaren har rätt till det ekonomiska värde som bostadsrätten representerar efter avdrag för bland annat den fordran som ligger till grund för förverkandet. Om bostadsrätten, trots upprepade försäljningsförsök, inte har blivit såld, antas den sakna marknadsvärde och övergår utan lösen till föreningen. Som är inne på kan en bostadsrätt undantagsvis övergå till föreningen redan efter det andra misslyckade försäljningsförsöket. En förutsättning för detta är att det vid det andra försäljningsförsöket inte har lämnats något anbud eller gjorts något inrop. En ytterligare förutsättning är att det inte finns skäl att anta att bostadsrätten blir såld vid ett tredje försäljningsförsök. Frågan om huruvida dessa förutsättningar är uppfyllda avgörs av kronofogdemyndigheten. Jag anser att reglerna om förverkande och tvångsförsäljning innebär en lämplig avvägning mellan de intressen som gör sig gällande och jag ser inte skäl att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GS12496 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:496 om förtroendekommission för fackföreningsrörelsen har frågat statsministern om regeringen avser att tillsätta en förtroendekommission för fackföreningsrörelsen, liknande den som tillsattes för näringslivet, med anledning av de skandaler som fackföreningsrörelsen har skakats av . Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I sin fråga framhåller att misstroendet för makthavare ökar när dessa sätter sin egen före det förtroende och de människors intressen de är satta att representera. Jag delar denna synpunkt helt och hållet. Bakgrunden till tillsättandet av var de oegentligheter som hade förevarit inom delar av näringslivet, till exempel brister i fråga om redovisning, brister i styrelsers ansvar och kontroll, orimliga förmånssystem och konkurrensbegränsande samarbeten. Diskussionen om de frågorna och de därmed sammanhängande riskerna @ ytterst för en väl fungerande marknadsekonomi @ hade pågått . Bland annat (SOU 2000:11) hade pekat på den finansiella sektorns förtroende- och legitimitetsproblem och behovet av förtroendeskapande åtgärder. Problemen aktualiserade också behov att överväga eventuella lagändringar, till exempel i aktiebolagslagen. En del i uppdrag var därför att bedöma om lagstiftning eller annan offentlig reglering behöver ändras. Beträffande ideella föreningar finns inte någon lagstiftning motsvarande den som gäller för bolag. Jag anser, i likhet med , att problemen med oegentligheter inom fackföreningsrörelsen bäst löses genom självreglering, inte genom statliga ingripanden. Att så sker är av central betydelse för tilltron till fackföreningsrörelsen och de som fullgör förtroendeuppdrag i denna. Såvitt jag kan bedöma har ett antal åtgärder vidtagits för att komma till rätta med problemen. Det kan till exempel konstateras att affärerna kring Metalls avdelning i har utretts inom förbundet och lett till varsel om uppsägningar. En förstärkning av förtroendet torde dock förutsätta att frågor om etik och moral och innebörden i de värderingar som fackföreningsrörelsen vilar på kontinuerligt diskuteras och följs upp.