ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11448 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:448 av () till utrikesminister om situationen för HBT-personer i medverkade en representant från organisationen från vid ett seminarium i om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation ur ett globalt människorättsperspektiv. Organisationen har dokumenterat många och svåra övergrepp mot HBT-personer i i form av våld, diskriminering och polisövergrepp. Bland dessa övergrepp kan nämnas arresteringen av 39 medlemmar i . Just nu pågår en process i , som syftar till att förbjuda öppna aktiviteter som syftar till att öka öppenheten kring HBT-personers situation i . Om förbudet genomförs i landet kommer exempelvis organisationer som att förbjudas. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern vilka åtgärder har vidtagit för att påtala behovet av att situationen för HBT-personer i förbättras.
fr · GS11449 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:449 av () till utrikesminister om åldersdiskrimineringen inom UD Svårigheterna för äldre tjänstemän, 55-plus,att göra sig gällande inom UD är omvittnade, nu senast i en artikel på av minister . När de återvänder hem efter utlandsstationeringar får de ofta korta förordnanden. De får mindre ansvarsfulla arbetsuppgifter eller inga alls. kan någon få vara i karantän i hemmet med full lön i väntan på att få något att göra. Många lär lida så mycket av denna behandling att de slutar . Någon officiell policy för hur man ska behandla äldre finns inte inom UD. Tjänstemän som enligt den nya lagen önskar arbeta till 67 får enligt uppgift skriva på en handling som tvingar dem att acceptera att de inte kan räkna med att få behålla sina ordinarie arbetsuppgifter . Tillsättningsärenden i UD kan inte överklagas. Det finns inga besvärsmöjligheter. JK är inte längre skyldig att utreda individuella fall. DO tar sig inte an ärenden som rör diskriminering av äldre. Regeringen har ännu inte framlagt något förslag om en lag mot diskriminering av äldre. Jag vill därför fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se till att äldre tjänstemän inte diskrimineras inom UD?
fr · GS11450 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:450 av () till utrikesminister om mordet på svarta bönder i Vi läser i tidningar och ser på TV hur svarta bönder i de västra delarna av dödas eller fördrivs från sina byar och försörjningsmöjligheter. FN och EU uttalar sig om hur allvarlig situationen är för de förföljda befolkningsgrupperna men några sanktioner värda namnet beslutar man inte om. beslutade att ställa ultimatum till att få ett slut på Janjawidmilisens härjningar i men man använde inte maktmedel för att sätta kraft bakom orden. Orden säger dessutom en sak och handlingarna den motsatta. Man låter nämligen sitta kvar i FN:s kommission för mänskliga rättigheter. Tala om dubbla budskap! oljetillgångar verkar ha alltför stort inflytande på beslutsfattarna för att man ska sätta hårt mot hårt när det gäller förföljda svarta småbönders liv och försörjningsmöjligheter. Alltför många länder har intresse i oljeutvinning i södra för att man ska våga ta tvingande beslut i FN. Även EU tycks tveka att göra insatser i området och stödet till Afrikanska unionens trupper har inte varit helhjärtat. Hur länge ska världens demokratier stillatigande åse att ännu en folkfördrivning liknande den i Bosnien eller sker. Det är en becksvart skam för och för FN att morden på de här människorna kan fortgå utan att någon lyfter ett finger för att skydda dem. Vilka åtgärder avser utrikesminister att vidta för att frågan om folkmordet i ska ta upp med större kraft i EU och FN?
fr · GS11451 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:451 av () till vice statsminister om könsfördelningen i parlamentariskt sammansatta kommittéer I en intervju i uttalar statsrådet stark kritik mot den skeva könsfördelnigen i den tunga . Kommittén innehåller nio män, men bara fyra kvinnor. I alla statliga utredningar eftersträvas en jämn könsfördelning. Därför ombeds samtliga partier att till varje statlig utredning nominera en kvinna och en man @ en anmaning vissa partier inte följt när det gäller . Syftet är vällovligt. Men det innebär i praktiken att det blir regeringen som utser, inte bara sina egna ledamöter i utredningen, utan också de övriga partiernas, eftersom den väljer en av de föreslagna kandidaterna för att uppnå den eftersträvade könsfördelningen. Detta är inte riktigt demokratiskt. Ett sätt att komma till rätta med problemet är att varje parti får utse minst en kvinna och en man till varje utredning. Att det blir fler ledamöter i utredningarna borde inte vara ett hinder. Vad gäller den viktiga kan den skeva könsfördelningen rättas till genom att varje parti får dubblera sitt antal ledamöter och då ta in personer från det underrepresenterade könet. Jag vill därför fråga om statsrådet är beredd att verka för en bättre lösning vad gäller könsfördelningen i statliga kommittéer enligt ovan.
fr · GS11452 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:452 av () till utbildnings- och kulturminister om offentlig redovisning av det statliga kulturstödet Staten delar via ut 1,4 miljarder i kulturstöd till stiftelser, bolag och föreningar. De statliga stöden uppgår till mer än hälften av många av institutionernas finansiering. Offentlighetsprincipen gäller däremot inte för , , med flera. För svenska skattebetalare är det därför omöjligt att få reda på vad de statliga stöden har använts till eftersom det inte finns några krav på att institutionerna offentligt behöver redovisa sina räkenskaper. I radioprogrammet gavs svaret att det är en policy att inte lämna ut uppgifter om utgifter oberoende vad det handlar om. Endast med något enstaka undantag redovisar kulturinstitutioner på ett öppet och offentligt sätt. Policyn förefaller helt orimlig. Offentlighetsprincipen borde naturligtvis gälla svenska kulturinstitutioner som får omfattande statliga subventioner. Med anledning av detta vill jag fråga kulturministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att möjliggöra en öppen granskning av vad det statliga kulturstödet används till.
fr · GS11453 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:453 av () till utbildnings- och kulturminister om Skriv-Knuten Skriv-Knuten drivs av handikappförbundet . Projektet startade som ett projekt finansierat av Allmänna arvsfonden. Därefter har verksamheten fått ekonomiskt stöd av och . minskades stödet från till . Här får man kostnadsfri rådgivning och information. Man erbjuder stödsamtal, samlar kunskap om pedagogik, hjälpmedel och läromedel. Enligt har av eleverna i läs- och skrivproblem. förs en diskussion om att stödet från till verksamheten ska dras in . Detta skulle allvarligt skada den verksamhet som så framgångsrikt bedrivits under . Samma information finns inte att tillgå på alla platser ute i landet och många, både lärare och elever, riskerar att förlora en källa till kunskap och information. Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att dessa barn och deras familjer fortsatt kan få stöd och hjälp från Skriv-Knuten?
fr · GS11454 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:454 av () till näringsminister om regeringens stöd till tappade cirka tusen jobb när och lade ned sin tillverkning. I samband med dessa besked fick regionen ett starkt stöd från regeringen, bland annat genom ett paket av väg- och järnvägsåtgärder. Dessa åtgärder innebar en satsning på , färdigställande av östra förbifarten i och en ny station i . Dessa insatser är oerhört betydelsefulla för utvecklingen i hela mellersta . Med anledning av regeringens berättigade insatser för att klara utvecklingen i sprider sig nu en oro för att stödet till helt eller delvis ska utebli. Detta därför att stödet till förutsätter att redan utlovade och inplanerade projekt prioriteras ned. Det skulle i så fall riskera att försena redan utlovade insatser i till exempel , insatser som är helt nödvändiga. Arbetslösheten i Katrineholmsområdet är fortfarande hög och behovet av satsningar för att vidga arbetsmarknadsregionen är stort. Enligt kommer de planerade investeringarna i vägar och järnvägar att ge invånare tillgång till fler arbetsplatser. Detta är en jämförelsevis kraftfull effekt för denna typ av investeringar. Med anledning av detta vill jag fråga näringsministern om statens löften till mellersta och västra fortfarande står fast?
fr · GS11455 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:455 av () till näringsminister om skogsindustriell forskning Formas ska på regeringens uppdrag senast till utarbeta ett nationellt forskningsprogram för skog i samverkan med andra forskningsfinansiärer och berörda myndigheter. Uppdraget har enligt uppgift getts av . Förutom den rent skogliga forskningen avses programmet även innefatta skogsindustriell forskning. En arbetsgrupp som hade till uppgift att föreslå åtgärder för att främja vertikal integration och belysa de olika aktörernas uppgifter för att bedöma om de dåvarande resurserna utnyttjades på bästa sätt avlämnade sin slutrapport (DS 1998:20). Denna grupp tillsattes i samråd mellan och Närings- och och innehöll representanter även för industrin. Till Formas nu aktuella programarbete har industrin inbjudits först i ett mycket sent skede och enbart som finansiär @ ej som avnämare. Eftersom den skogsindustriella forskningen är så viktig för landet ger det oroande signaler. Dessutom oroar det att , som har skogsfrågorna inom sitt område, tydligen inte har något märkbart inflytande över programarbetet. Vad avser näringsministern att vidta för åtgärder för att de skogsindustriella aspekterna ska få ett tillräckligt stort utrymme inom det nationella forskningsprogrammet?
fr · GS11456 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:456 av () till statsrådet om halvprivata vägbyggen i Enligt uppgift har infrastukturminister för avsikt att bjuda in politiker i för att presentera ett förslag till privat finansiering av det skånska vägnätet. Om detta stämmer är det oerhört positivt att äntligen öppnar upp för PPP-finansiering, public-private partnership, på vägsidan. Efter krispaket för i , där tidigare löften läggs åt sidan för att en annan kris ska hanteras först, höjs än en gång rösterna för att infrastruktur är för viktig för tillväxt och företagande för att hanteras ur ett krisperspektiv. Med anledning av detta önskar jag därför fråga statsrådet: Kommer statsrådet att även bjuda in politiker och näringsliv i i allmänhet och i synnerhet för att där presentera förslag till privat finansiering av det västsvenska och skaraborgska vägnätet, speciellt med avsikt på , huvudvägen mellan första och andra stad?
fr · GS11457 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:457 av () till statsrådet om Axamo flygplats har beslutat att begära hos regeringen att få överlämna ansvaret för i till annan aktör. är en av starkaste tillväxtregioner, med ett näringsliv där exportföretagen utgör en mycket viktig del. utgör en förutsättning för att regionens positiva utveckling ska kunna fortsätta . på har studerat förutsättningar för att utveckla . Sammanfattningsvis konstaterar man att det krävs en regional flygplats för att behålla regionens attraktivitet, att är en viktig lokaliseringsfaktor, att flygplatsen är en viktig förutsättning för att behålla både exportföretag och serviceföretag och organisationer som förutsätter internationella kontakter och att det finns en utvecklingspotential för . Det är förvånande att inte längre vill ta ansvar för flygplatsen. är det regeringen som har avgörandet i sin hand. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa flygverksamheten på Axamo flygplats i ?
fr · GS11458 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:458 av () till statsrådet om kommunikationerna i har beslutat om en elektrifiering av Blekinge kustbana. Ändå har i ett brev till trafikhuvudmannen i ifrågasatt hela elektrifieringen, med hänvisning till att tågtrafiken kan komma att minska . Detta beror i sin tur bland annat på att Rikstrafiken avser att reducera sitt åtagande för trafiken. kräver nu besked om hur mycket länet självt vill satsa, innan man går vidare med projektet att elektrifiera järnvägen. I den nationella banhållningsplanen för 2004@2015 ingår investeringen med . Osäkerheten kring tågtransporter förstärks av att Rikstrafiken aviserat planer på att upphandla busstrafik på sträckan Karlskrona@Emmaboda i stället för tågtrafik. Detta sker som andra aktörer kartlägger möjligheterna att köra godståg på samma sträcka och utnyttja färjelinjen till . Vid sidan av detta har regeringen dragit tillbaka planerade vägprojekt på i , vilket påverkar tillväxten negativt för stora delar av södra och sydöstra . Effekterna av en otillräckligt utbyggnad E22 har bland annat konstaterats av , expert på regional utveckling vid i . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa förbättrade kommunikationer i , däribland genomförandet av och regeringens beslut om elektrifiering av Blekinge kustbana?
fr · GS11459 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:459 av () till statsrådet om rättspsykiatri och annan psykiatrisk vård döms personer som begått brott till psykiatrisk vård i stället för fängelse. Den vården utförs och betalas av landstingen. Om personen hade dömts till kriminalvård hade staten haft kostnadsansvaret. frågade jag ansvarig minister om han avsåg att vidta några åtgärder för att överföra ansvaret för dem som är dömda till rättspsykiatrisk vård från landstingen till staten. Justitieministern svarade då att man ännu inte tagit ställning i frågan. Antalet som döms till rättspsykiatrisk vård fortsätter att öka. I har 18 personer blivit dömda till rättspsykiatrisk vård, vilket är fler än normalt. En del dömda patienter vårdas på rättspsykiatriska kliniker runtom i landet och då får @ förstås @ det egna stå för kostnaderna, andra patienter vårdas på landstingens egna psykiatriska kliniker. Patienter i allmänpsykiatrin, barn- och ungdomspsykiatrin och öppenvården har blivit lidande och situationen är krisartad. Inte i första hand för rättspsykiatri, den vården ges i alla lägen, utan för den vanliga psykiatrin som trängs undan. Detta kan bara betraktas som synnerligen otillfredsställande. har det gått frågan ställdes @ den måste ställas igen. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att flytta över ansvaret för den rättspsykiatriska vården från landstingen till staten?
fr · GS11460 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:460 av () till justitieminister om polisens användning av kräkmedel Heroinet, då framför allt rökheroinet, sprider sig snabbt bland unga i våra storstäder och dess förorter. Langarna förvarar ofta kapslarna, kabbarna, med heroin i munnen. Detta medför att överlåtelsen av drogerna kan ske mycket snabbt och att heroinet kan sväljas om polisen ingriper. är det för polisen inte tillåtet att använda sig av kräkmedel. De misstänkta kan i stället få tillbringa tid på så kallade tulltoaletter. Utifrån perspektivet personlig intigritet så borde några dygn på en tulltoalett vara minst lika integritetskränkande som att få kräkmedel. Tulltoalett är också väldigt kostsamt och pengar. Jag vill fråga justitieminister om han avser att pröva frågan om att tillåta polisen att använda sig av kräkmedel.
fr · GS11461 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:461 av () till finansminister om upptaxering för energibesparande åtgärder Det behövs en energibesparande och miljövänlig klimatpolitik för att vi ska få en hållbar utveckling i vårt samhälle. Energibesparingar behövs både hos företag och hos hushåll. För att underlätta energibesparingar hos hushåll behöver incitamenten ses över. Det är fullständigt kontraproduktivt att först stimulera hushållen till energibesparande investeringar och sedan belasta hushållet med ökade kostnader för investeringen. Ett exempel är när en fastighetsägare får skattereduktion för att sätta in treglasfönster som i sin tur leder till högre fastighetsskatt. Det finns flera exempel på energibesparande investeringar som medför högre fastighetsskatt på grund av ökat taxeringsvärde. Detta måste vara ett tankefel. Investeringar som sparar energi borde premieras. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att energibesparande åtgärder ska premieras i stället för att bestraffas?
fr · GS11462 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:462 av () till jordbruksminister om privat mark som naturreservat I arbetet med att uppfylla riksdags mål om att avsätta ett visst antal hektar skogsmark till naturreservat pågår ett förberedelsearbete. Enligt uppgift kommer förslag att lämnas som innebär att privata skogsägare i ska avstå sina marker i än större utsträckning än . Staten är en stor skogsägare, inte minst genom . Enligt min uppfattning är det lämpligare att om skog ska undantas från produktion bör den i första hand vara offentligt ägd. Min fråga till ministern är: Kommer ministern att medverka till att av den skog som avsätts av naturvårdsskäl öka andelen privatägd skog?
fr · GS11463 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:463 av () till statsrådet om marin strategi Det är mycket oroande att ingen särskild proposition om havsmiljöfrågorna är aviserad. Nationellt finns mycket vi måste göra för att ta vårt ansvar för havets miljö- och naturresurser. Vårt förslag om en marin strategi delas av många. Senast var det som i sin granskning av miljöpolitik uppmanar regeringen att införa en nationell marin strategi och mer uppmärksamma den biologiska mångfalden i havet. Många av förslag borde redan kunnat sättas i verket. Förslag både från partier och närings- och intresseorganisationer med anknytning till haven har tagits fram. Bland fiskare, forskare och intresseorganisationer har ett närmande skett och intressanta diskussioner förs på ett sätt ingen kunnat tänka sig . De akuta havsmiljöfrågorna behöver lyftas fram och ingå i en marin strategi i form av en proposition kompletterad med konkreta förslag till beslut, mål, tidsplaner och resurser. förbereder regeringen en skrivelse och förslag som kommer att ingå i vårens miljömålsproposition. I årets allmänpolitiska debatt i kammaren där jag beklagade att enbart en skrivelse tas fram replikerade miljöministern: "Om det skulle visa sig att det finns anledning att lägga fram skarpa förslag även i det sammanhanget [om havsmiljön] får vi återkomma och överväga om det blir en proposition." Är ministern nu beredd att lägga fram skarpa förslag i en proposition?
fr · GS11464 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:464 av () till finansminister om modell för spelberoendeprövning I kulturutskottets betänkande 2004/05:KrU3 Vissa ändringar på spel- och lotteriområdet ställer sig utskottsmajoriteten positiv till propositionens förslag om att få medge undantag från kreditförbudet. Utskottsmajoriteten trycker relativt tydligt i texten på att den här restriktiva tillämpningen innebär att den inte ska användas i situationer då det finns risk för spelberoende. Mot bakgrund av det löfte som ges i texten frågade utskottsmajoritetens företrädare i ärendedebatt på vilket sätt ska man veta när den risken finns. Svaret blev att "det finns för lite forskning" och "har ingen kristallklar uppfattning", samt en tro på att Lotteriinspektionen har möjlighet att "avgöra gränslägena". Det är oroväckande att ett beslut fattas i utan att de som är ansvariga för beslutet har insikt om hur det ska konkretiseras och genomföras. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att en modell för prövning ur spelberoendesynpunkt tas fram vid prövning av eventuellt undantag från kreditförbudet vid spel?
fr · GS11465 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:465 av () till försvarsminister om svensk utveckling av minor Kaliber berättade att FOI, , driver ett projekt för att få fram självförstörande sprängmedel och minhöljen, material som kan användas i såväl person- som fordonsminor. I samma radioprogram framgick det att man har ett aktivt informationsutbyte med , ett land som ej skrivit under . är ett stort problem runtom i världen. Efter, i stort sett, varje militär konflikt har det använts minor. Personminorna har till syfte att lemlästa den som får dem att brisera, detta oavsett om det är vän eller fiende, militär eller civil som råkar utlösa detonationen. Ett blint våld som stora delar av världssamfundet funnit så barbariskt att man skapat en konvention om förbud mot personminor, . är ett av de 143 länder som undertecknat som förbjuder person- och truppminor @ något som även upphöjts till svensk lag. stöder konventionens syfte på alla punkter. Den nu i massmedierna avslöjade utvecklingen av sprängmedel och material till minhöljen som FOI arbetar med, ger mig anledning att ställa följande fråga till försvarsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att stoppa vidareutveckling av material som kan användas till att utveckla personminor?
fr · GS11466 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:466 av () till utrikesminister om rätt till självbestämmande behandlades en resolution (A/C.4/59/L.4) om i , Committee IV. Det är väl känt att fört en obstruktionspolitik när det gäller den marockanska statens ockupation av och vägrat att medverka till en lösning i enlighet med de förslag som framlagts av FN. Resolutionen som kommittén antog slog fast saharierna oförytterliga rätt till självbestämmande. Detta skedde dock under anmärkningsvärda förhållanden. EU:s holländske representant i kommittén lade ned sin röst, trots att det torde vara solklart att brutit mot folkrätten och nonchalerat FN:s resolutioner. Denna brist på ställningstagande har av tolkats som att kommittén närmat sig den marockanska hållningen. har intagit den position som anges i kommitténs resolution. EU:s uppträdande, att lägga ned sin röst vid kommitténs omröstning, kan därmed inte på något sätt återspegla den svenska positionen. EU:s position, eller snarare brist på en sådan, uppvisar dessutom en vacklande hållning till vad folkrätten föreskriver. kommer det att ske en omröstning i om kommitténs resolution. Det är av största principiella vikt att därvid kraftfullt markerar sin tidigare hållning när det gäller genom att rösta för kolonialkommitténs resolutionsförslag och stödja det sahariska folkets självklara rätt till självbestämmande. Jag vill fråga utrikesminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta när frågan om självbestämmanderätt nästa gång kommer upp i ?
fr · GS11467 · 2004-11-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:467 av () till statsrådet om främjande av kommunernas klimatinvesteringar kommuner är engagerade i att reducera utsläppen av växthusgaser, och många har ansökt om statligt stöd för klimatinvesteringsprogram, Klimp. De som ansökt om stöd har i brev från fått veta att bara av planerade 482 miljoner fördelas . När återstående 119 miljoner kan fördelas avgörs i regeringens kommande regleringsbrev till . I budgetpropositionen anges att "anslaget för att stödja klimatinvesteringar, KLIMP, är ett viktigt instrument i klimatpolitiken. I budgetpropositionen föreslår regeringen att bemyndigandet att ingå avtal skall ökas med till . Därutöver anslås 2005 och beräknas ." Detta har av kommuner tolkats som att , utöver nämnda 119 miljoner, får ingå avtal om stöd till klimatinvesteringar för ytterligare , men i brev indikeras att det inte kommer att fattas beslut om ytterligare stöd förrän . Ett framgångsrikt bekämpande av växthuseffekten förutsätter engagemang från både företag, medborgare och kommuner. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa att får fördela återstående i Klimpbidrag och därefter också får besluta om ytterligare Klimpbidrag , i enlighet med budgetpropositionen?