ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121033 · 2004-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1033 om patientsäkerhet har frågat mig om jag är beredd att utreda om arbetet med att förebygga olyckor och tillbud med medicintekniska produkter bedrivs på ett tillräckligt effektivt sätt av de behöriga myndigheterna. tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen innefattar åtgärder för att hålla en hög patientsäkerhet vid användningen av medicinteknisk utrustning. Enligt de föreskrifter och allmänna råd som styrelsen ger ut är det arbetsgivarens ansvar att se till att personalen får ändamålsenlig utbildning i användningen, att det finns rutiner för användningen av utrustningen och att dessa rutiner och ansvarsfördelningar följs upp, utvecklas och säkras. Den hälso- och sjukvårdspersonal som använder medicintekniska produkter ska ha den kunskap som behövs om produktens funktion, om riskerna vid användningen och om de åtgärder som kan behöva vidtas för att begränsa omfattningen av skador med mera om en olycka inträffar. ska övervaka att produkterna uppfyller de krav som enligt lagen om medicintekniska produkter får ställas till skydd för liv, personlig säkerhet och hälsa. Produkterna måste uppfylla de väsentliga krav som är relevanta med hänsyn till deras avsedda ändamål. Dessa krav får anses uppfyllda om produkterna överensstämmer med tillämpliga harmoniserade EU-standarder. Både och deltar aktivt i standardiseringsarbetet. Händelser av allvarlig natur som är orsakade av medicintekniska produkter ska anmälas till tillverkaren eller dennes representant, samt, inom ramen för lex , till . förebyggande syfte betonas allt mer och granskningen inriktas på de systemfel som kan ligga bakom en händelse. Erfarenheter från allvarliga olyckor återförs till hälso- och sjukvården bland annat genom beslut i lex Mariaärenden, registrering i styrelsens Riskdatabas och publicering i Riskronden - informationsblad om riskhändelser inom hälso- och sjukvården. Dessutom återförs erfarenheter från avgöranden i . Huvudansvaret för att utreda olyckor och tillbud ligger hos tillverkaren av en medicinteknisk produkt. Tillverkaren ska även vidta lämpliga åtgärder för att förhindra en upprepning av det inträffade och informera berörda kunder om dessa åtgärder. roll i detta sammanhang är att kontrollera att tillverkaren fullföljer dessa skyldigheter och att de åtgärder som vidtas är adekvata. I de fall en tillverkare underlåter att genomföra lämpliga åtgärder skall intervenera och ytterst ta över hela utredningen. Det har för övrigt kommit till min kännedom att och i ett gemensamt brev har besvarat de frågor som har ställt till myndigheterna. Mot bakgrund av ovanstående redogörelse har jag inte för avsikt att nu initiera en utredning av myndigheternas arbetsformer.
frs · GR121034 · 2004-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1034 om hot och våld mot vittnen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att vittnen ska få mer stöd och skydd än de får . Det är grundläggande för en rättsstat att människor som varit utsatta för brott eller bevittnat brott vågar träda fram och vittna i domstol. Övergrepp i rättssak ses därför av samhället som ett mycket allvarligt brott. Vittnen och brottsoffer som riskerar att utsättas för hot, våld och påtryckningar från gärningsmän och andra måste ha vårt fulla stöd genom hela rättsprocessen, och i vissa fall även långt efter att ärendet har avgjorts i domstol. För regeringen är detta en högt prioriterad fråga. Vi har till exempel satt som mål att det ska finnas vittnesstöd, som följer med målsägare och vittnen, i samtliga tings- och hovrätter . och har getts i uppdrag att genomföra olika åtgärder för att målet ska uppnås. En redovisning kommer att lämnas till regeringen . Men det är inte enbart myndigheterna som kan göra insatser på detta område. Ett viktigt tillskott är de insatser som utförs av frivilliga krafter, bland annat av brottsofferjourer, kvinnojourer och tjejjourer. De ca 110 lokala brottsofferjourerna över hela landet bistår med avgörande insatser och blir allt viktigare för att ge brottsoffer adekvat stöd. Brottsofferjourerna engagerar stödpersonerna och har en nyckelroll i de verksamheter med vittnesstöd, för både målsägare och vittnen, som är under utbyggnad. Därutöver finns på flera håll i landet Stödcentrum för unga brottsoffer som är ett samarbete mellan polis och socialtjänst där man arbetar med att bland annat förbereda vittnen och målsägande inför rättegång. Jag vill i det här sammanhanget också nämna , som i sitt betänkande Ett nationellt program om personsäkerhet (SOU 2004:1) har presenterat förslag som syftar till ett utökat skydd för personer (och deras närstående) som medverkar i en förundersökning eller rättegång rörande grov eller organiserad brottslighet. Även Offentlighets- och sekretesskommittén har i sitt huvudbetänkande (SOU 2003:99) lämnat förslag som kan ha betydelse i detta sammanhang. Kommittén har bland annat föreslagit att hotade och förföljda personer ska få ett förbättrat skydd för sina adressuppgifter hos samtliga myndigheter, det vill säga även domstolar, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående kan komma att utsättas för hot, våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Dessa förslag, liksom de som har lämnat, remitteras . Ovanstående två betänkanden, tillsammans med den redovisning som och kommer att överlämna , ger oss ett brett underlag för det fortsatta arbetet med att stärka skyddet för vittnen och brottsoffer.
frs · GR121035 · 2004-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1035 om överfulla häkten har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att verksamheten på landets häkten ska förbättras. Jag delar uppfattning att beläggningssituationen inom kriminalvården är besvärlig och påfrestande för personal och intagna. För att ge kriminalvården möjlighet att utöka antalet häktes- och anstaltsplatser har regeringen tillfört verksamheten betydande resurser. Bara har kriminalvården tillförts extra. Kriminalvården kommer under innevarande år inrätta ca 800platser. Jag räknar med att dessa åtgärder kommer att förbättra situationen på landets anstalter och häkten.
frs · GR121036 · 2004-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1036 om kvinnors företagande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att gå vidare med för att vi ska få ett företagande på lika villkor för kvinnor och män i . Om ska lyckas öka tillväxten och värna välfärden måste både kvinnors och mäns kunskap och erfarenhet tas till vara. Det är också en utgångspunkt i regeringens ambitioner att öka företagandet. Enbart en tredjedel av de nya företagen startas av kvinnor. Därför är det viktigt att fortsätta insatserna för att öka företagandet bland kvinnor. Anslaget för att främja företagande bland kvinnor och invandrare har höjts från 9miljoner kronor 2002 till 19miljoner kronor 2004. Med stöd av dessa medel arbetar med att stödja kvinnors företagande genom rådgivning och kompetensutvecklingsinsatser i projekt som drivs av AB:s regionala bolag och Nyföretagarcentra. Uppföljningar som gjort visar att dessa insatser har varit mycket uppskattade av både företagare och rådgivare. Regeringen anser att dessa insatser är ytterst värdefulla och avser att förlänga insatserna med att bibehålla den nuvarande höga ambitionsnivån med att avsätta 19miljoner kronor för att främja kvinnors och invandrares företagande. Det är också viktigt att förstå varför inte fler kvinnor väljer att starta företag. Därför har initierat ett forskningsprogram som bedrivs vid Forum för småföretagsforskning. Programmets syfte är att generera och sprida vetenskapligt grundad kunskap om kvinnors företagande. Vidare genomför ett nationellt program i syfte att få fler unga kvinnor och män att starta och driva företag.
frs · GR121037 · 2004-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1037 om kvinnors forskning och innovationer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa goda förutsättningar och ta till vara den utvecklingspotential som finns i kvinnors uppfinningar och innovationer. Jag vill börja med att säga att jag delar frågeställarens uppfattning att kvinnors företagande utgör en viktig del av småföretagssektorn, med stor utvecklingspotential. För att stimulera fler kvinnor att bli innovatörer har Verket för näringslivsutveckling () tagit fram programmet Kvinnor och innovationer. har med finansiering från genomfört olika projekt med utgångspunkt i programmet som fortsatt pågår . Ett aktuellt uppdrag till som kommer från Kvinnor och innovationer är programmet entreprenörs- och teknikskola (Komtek), som etableras i nio kommuner i . Andra aktuella områden är att stimulera stöd för innovationer inom offentlig sektor på kvinnodominerade områden som vård/omsorg och skola/utbildning. Det handlar bland annat om att använda nya metoder och modeller för hur rådgivning, finansiering och annat stöd kan anpassas för att bättre omfatta både kvinnor och män, men också om att fortsätta utveckla kontakter i nätverk som stöttar kvinnliga idébärare att föra fram sina idéer till en slutprodukt. Den finansiering som Stiftelsen har svarat för kommer att upphöra . Stiftelsen bildades och gavs ett uppdrag att främja framkomsten av innovationer genom bland annat villkorslån och bidrag. Stiftelsen ska enligt sina stadgar verka . har överfört verksamheten till innovation som utför de operativa insatserna åt . Regeringen utarbetar en innovationsstrategi för att stärka förmåga att skapa kunskap och omsätta den till en hållbar tillväxt och nya arbeten. Inom ramen för innovationsstrategin planeras satsningar för att nya idéer ska kunna omvandlas till kommersialiserade produkter. I detta sammanhang inbegrips det kvinnliga perspektivet på innovationer. Min bedömning är att de pågående projekten som bedrivs av samt de planerade satsningarna inom innovationsstrategin kommer att skapa goda förutsättningar för att ta till vara kvinnors uppfinningar och innovationer.
frs · GR121038 · 2004-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1038 om satsning på har frågat mig om jag avser att presentera ett åtgärdspaket för . Frågan är ställd mot bakgrund av att statsministern presenterade särskilda satsningar för . Låt mig först säga att regeringen, i linje med den regionala utvecklingspolitiken som beslutades av , bedriver en aktiv politik för att ta till vara de olika tillväxtmöjligheter som finns i hela landet, inte minst i . Regeringen anslår bland annat medel för regionala utvecklingsåtgärder. disponerar och Region sammanlagt . Regeringen har också avsatt medel för infrastrukturinvesteringar. Till exempel tidigareläggs den för så viktiga investeringen på förbi Sala som avses påbörjas redan 2006@2007. spelar också en viktig roll för att höja utbildningsnivån och därmed även tillväxten i länet. Antalet studenter som läser vid högskolan har glädjande nog ökat , det innebär att högskolan fortsätter att utvecklas på ett positivt sätt. Jag kommer även fortsättningsvis att arbeta för att regeringen ska bedriva en aktiv regional utvecklingspolitik, men avser inte att presentera några särskilda satsningar för .
frs · GR121039 · 2004-04-15 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1039 om expertpanel om bankkrisen Per har frågat finansminister vilka åtgärder finansministern vidtagit med anledning av tillkännagivande om expertpanel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag är väl medveten om tillkännagivande i denna fråga. Som beskrivits i det utskottsbetänkande som ligger till grund för önskemål om att tillsätta en expertpanel har det alltsedan bankkrisen bedrivits ett omfattande utredningsarbete. Redogörelser och analyser av den finansiella krisens bakgrund och orsaker samt ansvarsförhållanden har lämnats i flera sammanhang. Ett omfattande utredningsarbete har gjorts av den av regeringen tillsatta , som lämnat fem betänkanden. På grundval av förslagen i kommitténs huvudbetänkande har regeringen i en proposition som lämnats till lämnat förslag till en ny banklagstiftning. väntas ta beslut med anledning av propositionen . Det kan här dessutom noteras att i utskottsbetänkandet har betonats att panelens arbete inte får försena införandet av den nya lagstiftningen på bankområdet. bereds slutbetänkande Offentlig administration av banker i kris (SOU 2000:66) inom . Det pågår med andra ord alltjämt ett arbete med frågor som kan relateras till bankkrisen. Mot bakgrund av sakförhållandena och tillgängliga resurser har tillsättandet av en expertpanel därför inte kunnat ges högsta prioritet.
frs · GR121040 · 2004-04-15 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1040 om ett utvecklande av relation med har frågat mig vad jag gör för att förbättra och utveckla relationen på handelsområdet med . är ett av de viktigaste länderna i för export från svenska företag. Ett antal svenska företag har verkat i . Intresset för ökar som ett resultat av den stabila ekonomiska och politiska utvecklingen i landet. genomför ett skuldavskrivningsprogram i samarbete med IMF, och , som förhoppningsvis slutförs . När det är avslutat kommer kreditvärdighet och därmed förutsättningarna för svenska företag att göra affärer med att förbättras. utrikesminister besökte och sammanträffade med bland annat utrikesminister . Frågan om att stärka handelsförbindelserna mellan och togs då upp. Besöket innefattade samtal med, förutom regeringen, även Sida, och drygt 20 svenska företag. Här framkom bland annat att tagit emot ett ökat antal förfrågningar rörande . Regeringen hoppas kunna inleda förhandlingar om bilaterala investeringsskydds- och dubbelbeskattningsavtal mellan och . har reviderat sin bedömning av och har öppnat upp för att stå som garant för längre krediter, vilket kan minska den finansiella risken för svenska företag som vill exportera till . Den positiva ekonomiska utvecklingen i har också inneburit att det nu kan finnas möjlighet att genom Sida tillhandahålla förmånliga krediter liksom garantier för att underlätta privata investeringar inom infrastrukturen. Start Syd-programmet, som innebär förmånlig finansiering för överföring av teknisk kunskap från svenska företag till samarbetsparter i , väntas också kunna bli aktuellt. i , som bevakar marknaden i , har fått i uppdrag att ge ökad uppmärksamhet åt främjandet av handelsförbindelserna med . Inom ramen för det så kallade har erhållit mandat att förhandla ekonomiska partnerskapsavtal (EPA, Economic Partnership Agreement) med, i fall, den Västafrikanska samarbetsorganisationen . deltar aktivt i den processen för att förhandlingarna ska leda till ett verkligt utvecklingsfrämjande regelverk i linje med det breda svenska utvecklingspolitiska synsättet. Sammantaget vill jag säga att förutsättningarna för stärkta relationer, inklusive en ökad handel mellan och , ser goda ut och att regeringen verkar aktivt för att förhoppningarna ska infrias.
frs · GR121041 · 2004-04-15 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1041 om våra barns olika uppväxtvillkor i har frågat mig vilka konkreta åtgärder som jag avser att vidta för att underlätta livet för barn och ungdomar, de stora skillnaderna i barns uppväxtvillkor tyder på att mer behöver göras. Regeringens och mitt arbete i frågor som rör barn utgår från barnets bästa i linje med om barnets rättigheter. En grundläggande strävan är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Regeringen har påbörjat ett arbete med att fördjupa sina kunskaper i frågor som rör barn som lever i ekonomiskt utsatta situationer. Detta arbete sker på bred front och omfattar såväl den ekonomiska familjepolitiken som andra politikområden. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp inom med uppgift att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Avsikten är att analysen ska utgöra underlag för regeringens fortsatta arbete med att minska antalet barn som lever i familjer med svag ekonomi. Det är viktigt att beskriva och analysera orsakerna till svag ekonomi för att rätt åtgärder ska kunna vidtas. Stödet till barnfamiljerna ges både i form av ekonomiskt stöd och genom tillhandahållande av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Det ekonomiska stödet utgörs av bland annat generella barnbidrag och föräldraförsäkring. Barnomsorgen bidrar till att ge barnen goda uppväxtvillkor. Förutom att stödja familjerna ekonomiskt ger stöden föräldrarna möjlighet att förena förvärvsarbete med föräldraskap. Regeringen har lagt en rad förslag som stärker barnfamiljerna ekonomiskt, bland annat har barnbidraget höjts i flera steg, föräldraförsäkringen förlängts med en månad, som ytterligare tid reserverats för pappan respektive mamman, och maxtaxa för förskoleverksamhet införts. Åtgärderna har stärkt barnfamiljerna ekonomiskt och förbättrat möjligheterna för båda föräldrarna att kombinera arbete med familj. Det gläder mig att kunna informera om att regeringen i vårpropositionen avsätter 1miljard kronor för reformer för barn och deras familjer . Ett barntillägg för studerande kommer att införas. höjs den del av bostadsbidraget som utgör särskilt bidrag till barnfamiljer. Dessutom kommer underhållsstödet att förbättras.
frs · GR121042 · 2004-04-15 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1042 om LSS-reformen har frågat mig om jag är beredd att överta finansieringsansvaret, alternativt kompensera kommunerna ekonomiskt för att alla kommuner ska kunna leva upp till riktlinjer i LSS-reformen. Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) är en rättighetslag, vilket också påpekar. Det innebär i sig en garanti för att få tillgång till insatserna för personer med omfattande funktionshinder. Därför förväntar jag mig också att alla kommuner lever upp till riktlinjerna som fastställdes i samband med LSS-reformen. Det finns väldigt goda skäl till att kommunerna har det övergripande ansvaret för LSS-verksamheten. Genom att lägga ansvaret hos kommunerna är det tydligt att personer med omfattande funktionshinder är kommunmedborgare på samma villkor som alla andra. Deras behov av särskilt stöd ska därför tillgodoses av kommunen, liksom exempelvis barn och äldres behov av särskilt stöd. För dessa grupper faller det sig helt naturligt att det är kommunerna som har det grundläggande ansvaret. Jag föredrar därför också den lösning som innebär att vi inför ett kommunalt utjämningssystem för LSS-kostnader i stället för att införa ett statligt finansieringsansvar. ger ett exempel på det hon menar är konsekvenserna av det kommunala ansvaret för en enskild person. En kvinna som har flyttat från en kommun till en annan har fått olika beslut om insatser enligt LSS i de olika kommunerna. Exemplet tycker jag visar på något helt annat än behovet av en statlig finansiering. Det har i stället med tillämpningen av lagstiftningen att göra. Eftersom kommunerna ska kunna erbjuda flexibla lösningar utifrån individuella behov är lagstiftningen inte detaljreglerad. Stödet ska spegla de individuella behoven och därför finns det heller inte några givna lösningar. Och eftersom besluten kan överklagas så är den enskildes rättsäkerhet tryggad.
frs · GR121043 · 2004-04-15 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1043 om den israeliska arméns flechettegranater Sermin Özürküt har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att den israeliska arméns användande av så kallde flechettegranater ska upphöra. De så kallade flechettegranaterna har av den israeliska armén använts vid ett flertal tillfällen i tättbebyggda områden med flera civila dödsfall som konsekvens. Användandet av granaterna har uppmärksammats i såväl årliga rapport över de mänskliga rättigheterna som i den rapport som FN:s särskilde MR-rapportör för de ockuperade palestinska områden, , sammanställde . Flechettegranater är i sig inte förbjudna enligt folkrätten, men de omfattas givetvis av humanitärrättsliga regler för hur vapen får användas, liksom av reglerna om respekt för de mänskliga rättigheterna. Endast militära mål får anfallas. Man får inte rikta vapnen på ett sådant sätt att det inte går att särskilja militära mål och civila personer. Alla tänkbara försiktighetsåtgärder måste vidtas för att skydda civila och civil egendom. Användning av flechettegranater som strider mot dessa villkor kan utgöra krigsförbrytelser. Den palestinska befolkningen måste ges det skydd som den humanitära rätten erbjuder och de mänskliga rättigheterna måste respekteras. I detta hänseende kommer den , enskilt och inom EU och FN, att fortsätta ställa krav på .
frs · GR121044 · 2004-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1044 om vikarier och andra visstidsanställda har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillgodose de krav som framförs från om att lagen ändras så att visstidsanställning måste omfatta hela den period som arbetsgivaren behöver täcka upp, det vill säga att en visstidsanställd som utför sitt arbete på ett godtagbart sätt ska ha sin anställning tryggad så länge arbetsuppgifterna finns kvar samt att en vikarie ska få ha sitt vikariat kvar så länge som den hon eller han vikarierar för är frånvarande. Jag anser liksom att regleringen av situationen för de tidsbegränsat anställda är en mycket viktig fråga. Utformningen av regleringen av tidsbegränsade anställningar ingick bland de områden som på regeringens uppdrag såg över i Ds 2002:56 arbetsrätt @ för ett föränderligt arbetsliv. Regeringen planerar att presentera en proposition för . förbereder en arbetsgrupp inom en kompletterande promemoria, i vilken bland annat finns förslag beträffande regleringen av tidsbegränsade anställningar. Avsikten är att promemorian ska remitteras till berörda intressenter , däribland . Det kommer även att hållas en uppföljande hearing. Jag vill inte i detta läge föregripa det pågående beredningsarbetet.
frs · GR121045 · 2004-04-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1045 om kriminalisering av deltagande i terrororganisationer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att finna ett generellt grundlagsstöd för kriminalisering av enskilds deltagande i eller stöd till kriminella organisationer. Deltagande i eller stöd till en kriminell organisation är i många fall straffbart enligt svensk lag, till exempel genom bestämmelser om medverkan, försök, förberedelse och stämpling till brott samt lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. Straffansvaret kan omfatta till exempel den som bidrar till organisationens finansiering eller på något annat sätt främjar dess brottsliga gärningar. uppfyller de åtaganden inom både EU och FN som rör deltagande i och stöd till kriminella organisationer. Den svenska regleringen på området är relativt långtgående och sträcker sig till och med i vissa fall längre än vad det internationella samarbetet kräver. Det finns inte någon rättsakt på EU-nivå som innebär ett åtagande att kriminalisera rena förekomsten av en viss organisation. Däremot finns inom EU en lista med namn på individer och organisationer som EU bedömt som terrorister eller terroristorganisationer, däribland Hamas, vars tillgångar ska frysas. deltar i det samarbetet. Frågan om en utvidgad kriminalisering av aktivt deltagande i eller stöd till sammanslutningar där allvarlig brottslighet förekommer har också utretts av en parlamentariskt sammansatt kommitté med samtliga riksdagspartier företrädda. En majoritet av kommitténs ledamöter fann dock att en sådan utvidgning, bland annat med hänsyn till den grundlagsfästa föreningsfriheten, inte borde ske (SOU 2000:88). Flertalet av remissinstanserna instämde i kommitténs bedömning. Jag anser sammanfattningsvis att de svenska bestämmelserna om deltagande i eller stöd till en kriminell organisation är väl avpassade efter nuvarande förhållanden. De uppfyller också internationella åtaganden. Jag kommer dock att följa utvecklingen i och internationellt. Som jag har nämnt i tidigare frågesvar tangerar frågan om att införa ett mer långtgående straffansvar den grundlagsskyddade föreningsfriheten. Någon grundlagsändring, för att till exempel möjliggöra en kriminalisering av själva medlemskapet i en viss organisation, är inte aktuell.