frs · GS12409 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:409 om våldet i skolan har frågat mig vad jag avser att göra för att öka lärarnas kunskap om hur man hanterar våldsamma elever och mobbning. Alla som arbetar i skolan har rätt att känna sig trygga i arbetet. Våld, diskriminering och kränkande behandling är oacceptabelt såväl i skolan som i samhället i övrigt. Det gäller oavsett om det sker mellan elever eller mellan elev och vuxen. Lärarna ska mötas med respekt för sin professionella kompetens i sitt svåra yrke. Demokratiuppdraget är tillsammans med kunskapsuppdraget fundamentet för all verksamhet i skolan. Skolan är en arbetsplats där många människor vistas och ska samarbeta med varandra. Bland många människor som ska samverka uppstår ibland problem och oenigheter som måste lösas. Problemsituationer får dock inte lösas genom att någon, elev eller vuxen, tar till våld eller utsätter någon annan för kränkningar. Det är viktigt att gemensamt komma överens om normer och regler för uppträdandet samt att slå fast att våld och mobbning inte tolereras. Skolan ska vara en trygg arbetsplats och arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) ett stort ansvar för att genomföra alla åtgärder som behövs för att skapa en trygg och säker miljö. Ansvaret vilar på huvudmännen för kommunala och fristående skolor samt på rektorn. Rektorer, övriga skolledare samt kommunens skolpolitiker och tjänstemän har tidigare genom erbjudits kompetensutveckling för att öka medvetenheten om deras ansvar för arbetsmiljön. har en mängd insatser gjorts för att öka medvetenheten om kränkande behandling i skolan. Senast har Myndigheten för skolutveckling presenterat stödmaterialet Olikas lika värde som ska stärka förskolors och skolors förmåga att reflektera kring val av arbetssätt utifrån forskning, utvärderingar och lärande exempel. Materialet är också ett stöd i framtagandet av skolornas handlingsprogram mot kränkande behandling bland elever och anställda. allmänna råd för arbetet med att motverka alla former av kränkande behandling (SKOLFS 2004:19) gäller från och är ett verktyg för skolornas arbete samt ett underlag vid inspektioner. För att kunna samverka och genomföra de uppgifter det är fråga om i det dagliga arbetet är det nödvändigt för lärare att ha kunskap om att arbeta i arbetslag, leda grupprocesser och hantera konflikter under arbetets gång. Den nya lärarutbildningen ska ge lärarna en utbildning som motsvarar vad som krävs i dagens skola. Ett syfte med den nya lärarutbildningen är att stärka lärarnas kompetenser om läraryrkets sociala och elevvårdande uppgifter. Lärarutbildningen betonar vikten av specialpedagogisk kompetens hos lärare. Alla lärare ska ha den kunskap för att kunna identifiera de mest vanligt förekommande problemsituationerna och kunna ge stöd och hjälp till alla barn och ungdomar i undervisningssituationen. Specialpedagogik finns både i det allmänna utbildningsområdet och som en inriktning eller specialisering. Hur lärarutbildningarna uppfyller de mål som är angivna i högskoleförordningens examensbilaga (1993:100) ingår i den kvalitetsutvärdering som gör av nämnda utbildningar. Utvärderingen kommer att redovisas . Frågor om våld, mobbning och annan kränkande behandling måste alltid stå högt på dagordningen och vara föremål för insatser av olika slag. Rektorsutbildningen syftar till att rektorer ska bli bättre rustade att utöva det ansvar som läroplaner och övriga författningar föreskriver. Det är naturligt att även beakta behovet av utbildningsinsatser om kränkningar, våld och diskriminering i den kompetensutveckling för sin personal som kommunen som arbetsgivare enligt skollagen (1985:1100) har ansvar för.