ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111541 · 2004-08-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1541 av () till justitieminister om skadestånd och regler om bodelning I anmäls över 20000 fall av misshandel mot kvinnor i nära relationer och mörkertalet är stort. Kvinnorna utsätts för både psykiskt och fysiskt våld. Om anmälan leder till åtal och fällande dom utdöms ofta skadestånd till kvinnan. Om mannen och kvinnan är gifta och sedan tar ut skilsmässa ska bodelning göras i sedvanlig ordning. Dagens regler innebär dock att det skadestånd som den misshandlande mannen utdömts betala till kvinnan kan ingå i bodelningen. Därmed kan beloppet exempelvis avräknas från mannens skulder när hans andel i boet beräknas. Detta är helt oacceptabelt. Här räcker inte heller möjligheten till jämkning enligt 12kap. 1§ till för att ta till vara brottsoffrets rättigheter. ställde riksdagsledamoten en skriftlig fråga till justitieministern om han var beredd att vidta några åtgärder för att stärka misshandlade kvinnors ställning i samband med bodelning. I sitt svar (2001/02:499) hänvisade ministern bland annat till ett mål för prövning i hovrätten och skrev "om det visar sig att reglerna ger tvivelaktiga resultat, kommer jag dock att se till att frågan om en översyn av bodelningsreglerna övervägs". Ministern skrev vidare att även hade uppmärksammat på frågan. Målet i hovrätten som ministern ville avvakta avgjordes . Varken det målet eller efterföljande praxis verkar bekräfta något annat än att gällande lagbestämmelser medför orimliga konsekvenser avseende skadestånd och bodelning. Avser justitieministern att nu vidta några åtgärder för att ett utdömt skadestånd på grund av brott inte ska ingå i bodelning mellan makar där den ena maken är gärningsman?
fr · GR111542 · 2004-08-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1542 av () till justitieminister om skadestånd till skadegörare Kvinnor som misshandlats av sina män och fått skadestånd tilldömt tvingas att dela skadeståndet med sina män när de skiljer sig. Likadant är det när en förälder har misshandlat eller utnyttjat sina barn sexuellt och dömts till skadestånd. I en granskning som radions Ekoredaktion har gjort av 100 ärenden om kvinno- och barnmisshandel vid , visade det sig att en tredjedel av kvinnorna fortfarande var gifta när skadeståndet betalades ut och därmed riskerade att dela skadeståndet. I en fjärdedel av fallen med barnmisshandel var makarna gifta när skadeståndet betalades ut. Det finns jämkningsregler i vid bodelning, så lagstiftningen borde vara tillgodosedd. Problemen har dock inte försvunnit, vilket tydligt visas i exemplen här ovan, det krävs av allt att döma ytterligare åtgärder. En möjlig linje kan vara att det tilldömda skadeståndet ses som enskild egendom och därmed inte kan tas med i gemensamma tillgångar som ska delas vid bodelning. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att den tilldömde inte behöver dela skadeståndet med den dömde eller använda delar av skadeståndet till den dömdes böter?
fr · GR111543 · 2004-08-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1543 av () till justitieminister om försäkringsskydd vid småhusbyggande I (1987:10) 9kap. 12§ stadgas att byggnadsarbeten inte får påbörjas förrän bevis om byggfelsförsäkring respektive färdigställandeskydd har visats upp för . Praxis i byggbranschen har utvecklats så att byggföretaget tecknar och betalar försäkringarna hos försäkringsgivare för beställarens räkning och att försäkringspremien ingår i det avtalade priset. I de skriftliga köpehandlingarna anges som regel att försäkringar föreligger. I en nyligen inträffad konkurs har det framkommit att byggföretaget, trots uppgifter i köpehandlingarna att försäkringar tecknats, underlåtit att göra så och ej heller inbetalat försäkringspremien till försäkringsgivaren. På så vis har beställaren blivit utan försäkringsskydd. Uppenbarligen har lagföreskrifterna om att bevis ska uppvisas för inte haft någon betydelse. Ett konsumentskydd värt namnet för en privatperson såsom beställare av en så stor sak som ett hus måste rimligen innehålla en bättre kontroll från samhällets sida av att försäkringar verkligen ställs till beställarens förfogande när ett byggföretag går i konkurs. Jag frågar därför om ministern mot bakgrund av hur praxis i byggbranschen nu fungerar är beredd att vidtaga åtgärder för att säkerställa att en beställare i fortsättningen erhåller det försäkringsskydd som lagstiftaren formellt uppställt.
fr · GR111544 · 2004-08-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1544 av () till statsrådet om användning av insektsmedel vid skogsplantering Över hälften av yta är täkt av skog och skogsnäringen har stor betydelse för den svenska ekonomin. Regeringen har satt upp två mål för skogspolitiken, ett produktionsmål och ett miljömål. Det är viktigt att avverkning och plantering sker i samklang med naturen så att skogens naturliga resurser kan tas till vara och att skogsmarken inte förbrukas. Vid planteringen av skogsplantor förekommer dock ofta ett skyddsmedel mot insekten snytbagge som kallas Cyper Plus och . Dessa insekticider, som de kallas, är extremt farliga och är mycket giftiga för antingen fisk eller fåglar. Det är så pass farligt att det räcker med att en kartong eller ett emballage som innehållit ett av dessa medel kommer i kontakt med ett vattendrag, för att det ska orsaka fiskdöd. När det kommer till planteringen av skogsplantor är det vanligt att det utförs av utländska medborgare och sommarjobbande ungdomar som kanske inte har kunskapen om att arbetet med detta insektsmedel kan vara skadligt. Bristfällig information från arbetsgivarna gör att dessa utländska arbetare och ungdomar utsätts för allvarliga risker i arbetet med dessa medel. Min fråga är således: Har statsrådet för avsikt att göra någonting åt detta problem?
fr · GR111545 · 2004-08-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1545 av () till utbildningsminister om behörighet till gymnasiet lämnade sin preliminära statistik för resultaten i skolan /04. Fakta visar att 10,av eleverna står utan godkänt i matematik, svenska och engelska. 1998 var motsvarande siffra 8,. Bortsett från ett litet framsteg 2003 har trenden varit stigande. Över 10000 elever står utan biljett till gymnasiets nationella program. Det var av eleverna som inte nådde målen i svenska. Motsvarande andelar för matematik och engelska var . I svenska som andraspråk var det som inte fick godkänt betyg enligt den preliminära statistiken. Skolans åtgärder går i alldeles för hög grad åt till att reparera i stället för att lära ut och stimulera. Gymnasieskolan försöker kompensera för brister och Komvux lappar och lagar det som brustit i gymnasieskolan. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att alla elever i får rätt till undervisning som leder till behörighet till gymnasiet?
fr · GR111546 · 2004-08-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1546 av () till utbildningsminister om avskaffande av timplan Ökad professionell frihet för lärare och rektorer ger bättre måluppfyllelse i skolan. Det visar tydligt utvärderingarna från timplaneförsöket. När skolans professionella får ägna sig åt skolans kärnuppgift @ att sprida kunskap @ och slipper byråkrati och detaljstyrning får eleverna en bättre skola. Elever i skolor som slipper statliga detaljregleringar får mer kunskap och hänger med bättre. De får bättre snittbetyg och andelen elever med fullständiga betyg ökar @ till skillnad från i andra skolor. Samtliga landets skolor måste ges ökad pedagogisk frihet och möjlighet att arbeta utan nationell timplan. Större frihet för skolan och en avskaffad timplan för undervisningen gynnar inte minst invandrarelevers kunskapsutveckling. I har Socialdemokraterna avvisat våra borgerliga förslag om att avskaffa timplanen. Detta trots att regeringen är väl medveten om vilka positiva effekter ett avskaffande kan ge. I stället talas det som vanligt om "försöksverksamhet" och eventuella, framtida förslag. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att låta alla skolor få samma gynnsamma villkor som skolorna i timplaneförsöket?
fr · GR111547 · 2004-08-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1547 av () till utrikesminister om hot mot använder återigen hot om våld och invasion för att påverka demokratiska beslut i , vilket är fullkomligt oacceptabelt. Den här gången gäller det diskussionen om grundlag. TT rapporterade : "president riskerar att utlösa krig med om han genomdriver en ny taiwanesisk grundlag till 2008, rapporterade tidningen . Men om han erkänner att är en del av kan ön känna sig säker", hette det. De hotfulla uttalandena kom enligt den statliga från . har genomfört en manöver utanför , som inkluderade att öva invasion av Tawian. diskuterar att stifta lag om att ska förenas med . demokratiskt valde president är rädd för att detta skulle kunna ge en juridisk förevändning för att invadera . "drar ut i juridisk strid. Om inte viker kan militär strid följa", sade . Varje diskussion om förening mellan och måste ske på demokratisk grund och med respekt för människors i val uttryckta vilja. Vad avser utrikesministern att göra för att mana att sluta använda hot om militärt våld i relationen till ?
fr · GR111548 · 2004-08-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1548 av () till finansminister om beskattning av öl och vin I nr22 av tidningen och Departement framgår att kräver att ska sänka skatten på vin. Enligt kommissionen strider det mot reglerna att vinskatten är högre än ölskatten. Skatten på vin med en alkoholhalt på beskattas i med 22:08kr per liter, medan skatten på öl med samma alkoholhalt är 14:70kr. Om skatten på vin skulle bli den samma som på öl skulle det innebära att priset på en flaska vin återigen sänks med ca 5kr. Vin och öl är konkurrerande varor, säger skattekommissionär . Men ojämna skattesystem kan leda till att konsumenterna väljer öl, som tillverkas lokalt, framför vin. Detta är en protektionism som kommissionen inte kan tolerera. I ett motiverat yttrande, en sista varning innan ärendet överlåts till , kräver kommissionen att vin och öl beskattas på samma sätt. Vilken skattesats det ska vara får däremot bestämma själv. Min fråga till finansministern är därför: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta med anledning av denna varning?
fr · GR111549 · 2004-08-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:1549 av () till utbildningsminister om könsfördelning inom forskarskolorna Regeringen skriver i propositionen Forskning och förnyelse att forskarskolorna aktivt bör sträva efter en jämn könsfördelning. Utifrån uppföljning av 16 nationella forskarskolor (2004:18R) kan man också konstatera att könsfördelningen bland doktorandnybörjarna är relativt jämn. Problemet uppkommer när man går närmare in i detalj och tittar inom vilka forskningsområden respektive kön återfinns. Uppföljningen visar att det gamla könsmönstret finns kvar. I den tekniskt inriktade forskningen återfinns männen och inom genusforskning, vård och omsorg, romanska språk och pedagogiskt arbete finns kvinnorna. Uppföljningen visar också att ledningen (föreståndare och styrgrupper) vid forskarskolorna har en klar manlig dominans. Vad avser ministern att göra för att inte bara det totala antalet doktorandstuderande ska vara jämnt könsfördelat utan att det även blir en jämn fördelning inom respektive forskningsområde och inom ledningen för de nationella forskarskolorna?
fr · GR111550 · 2004-08-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:1550 av () till utbildningsminister om brist på pedagoger i förskola och fritidshem I finns en brist på kvalificerade lärare. Problematiskt är både att för få vill bli lärare och att alltför många lärare lämnar yrket. För att se till att våra barn och ungdomar får en högkvalitativ undervisning i en trygg lärandemiljö fordras en rad insatser. vill bland annat höja lärarnas status, att lärare ska få vara lärare och genomföra förbättringar i den nya lärarutbildningen som introducerades . I rapporten av inriktning visar på en rad brister i den nya lärarutbildningen. Rapporten visar att de blivande lärarna råder brist på dem som vill arbeta i förskola och fritidshem. Enligt prognos över behoven av pedagoger i dessa verksamheter behövs så många jämfört med det antal i som verkligen avser arbeta där. Detta visar på behovet av en förändring av lärarutbildningen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa antalet pedagoger och kvaliteten i förskola och fritidshem?
fr · GR111551 · 2004-08-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:1551 av () till utbildningsminister om brist på manliga lärare I finns en brist på kvalificerade lärare. Problematiskt är både att för få vill bli lärare och att alltför många lärare lämnar yrket. För att se till att våra barn och ungdomar får en högkvalitativ undervisning i en trygg lärandemiljö fordras en rad insatser. vill bland annat höja lärarnas status, att lärare ska få vara lärare och genomföra förbättringar i den nya lärarutbildningen som introducerades . I rapporten av inriktning visar på en rad brister i den nya lärarutbildningen. Av rapporten framgår att av de blivande lärarna är det brist på män som vill arbeta med barn i de lägre åldrarna. Det finns ett tydligt könsmönster där kvinnor främst söker sig till yngre barn medan män i första hand vill arbeta med äldre barn samt ungdomar. Detta är bekymmersamt eftersom både kvinnor och män behövs i förskola, fritidshem, grundskola och gymnasieskola. Inte minst bland yngre barn kan det vara viktigt med manliga lärare eftersom för alltför barn annars blir en brist på sunda natturliga manliga förebilder i vardagen. Detta visar på behovet av en förändring av lärarutbildningen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fler män ska vilja arbeta med barn i förskola, fritidshem och lägre år?
fr · GR111552 · 2004-08-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:1552 av () till utbildningsminister om brist på lärare i naturvetenskapliga ämnen I finns en brist på kvalificerade lärare. Problematiskt är både att för få vill bli lärare och att alltför många lärare lämnar yrket. För att se till att våra barn och ungdomar får en högkvalitativ undervisning i en trygg lärandemiljö fordras en rad insatser. vill bland annat höja lärarnas status, att lärare ska få vara lärare och genomföra förbättringar i den nya lärarutbildningen som introducerades . I rapporten av inriktning visar på en rad brister i den nya lärarutbildningen. I rapporten konstateras att av de blivande lärare som vill arbeta i senare år samt gymnasieskolan avser närmare hälften att arbeta i samhällsvetenskapliga ämnen. När det däremot gäller naturvetenskapliga ämnen kan endast tänka sig att arbeta med dem jämfört med regeringens mål om en tredjedel. Tydligen har regeringen inte lyckats med sin ambition. Detta visar på behovet av en förändring av lärarutbildningen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa rimligt antal lärare i naturvetenskapliga ämnen?
fr · GR111553 · 2004-08-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:1553 av () till utbildningsminister om brist på lärare i språk I finns en brist på kvalificerade lärare. Problematiskt är både att för få vill bli lärare och att alltför många lärare lämnar yrket. För att se till att våra barn och ungdomar får en högkvalitativ undervisning i en trygg lärandemiljö fordras en rad insatser. vill bland annat höja lärarnas status, att lärare ska få vara lärare och genomföra förbättringar i den nya lärarutbildningen som introducerades . I rapporten av inriktning visar på en rad brister i den nya lärarutbildningen. I rapporten påvisas att få blivande lärare kan tänka sig att undervisa i andra moderna språk än engelska. I en alltmer globaliserad och europeiserad omvärld är givetvis kunskaper i språk en nyckel. Våra barn och ungdomar måste få möjlighet att utöver engelska också lära sig till exempel tyska, franska, spanska och italienska. Detta visar på behovet av en förändring av lärarutbildningen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa antalet lärare i främmande språk?
fr · GR111554 · 2004-08-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:1554 av () till utbildningsminister om brist på lärare med utländsk bakgrund I finns en brist på kvalificerade lärare. Problematiskt är både att för få vill bli lärare och att alltför många lärare lämnar yrket. För att se till att våra barn och ungdomar får en högkvalitativ undervisning i en trygg lärandemiljö fordras en rad insatser. vill bland annat höja lärarnas status, att lärare ska få vara lärare och genomföra förbättringar i den nya lärarutbildningen som introducerades . I rapporten av inriktning visar på en rad brister i den nya lärarutbildningen. Bland annat framgår att av de blivande lärarna har utländsk bakgrund. Det är en alltför liten andel. I mångfalden med människor med olika etnisk, kulturell och språklig bakgrund är det givetvis av vikt att skolans lärarkår speglar det omgivande samhället. Det finns också skäl att anta att det i finns lärare med utländsk bakgrund som har svårigheter att få sin utbildning godkänd i , vilket om detta inte löses kan leda till ett slöseri med människor och resurser. Detta visar på behovet av en förändring av lärarutbildningen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka andelen lärare med utländsk bakgrund?
fr · GR111555 · 2004-08-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:1555 av () till utbildningsminister om flyttning av mobbare Ingen ska behöva vara rädd för att gå till skolan. Mobbning och trakasserier får aldrig accepteras. Om alla åtgärder har vidtagits utan att mobbningen har upphört måste man ha rätt att flytta mobbarna till en annan skola. har äntligen ändrat uppfattning och rekommenderar i nya "Allmänna råd för arbetet mot alla former av kränkande behandling" att mobbare hellre ska flyttas än den som utsätts för mobbning. Det är mycket glädjande att nu driver den uppfattningen. Ännu kvarstår dock osäkerheten eftersom skollagen är otydlig på denna punkt. har inte heller föreslagit någon förändring. För att undanröja varje tvivel om att skolor har rätt att flytta mobbare för att värna mobbningsoffret måste skollagen förtydligas. Avser utbildningsministern att återkomma till med förslag på förtydligande i skollagen vad gäller rätten att flytta mobbare som en åtgärd i kampen mot mobbning?
fr · GR111556 · 2004-08-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:1556 av () till justitieminister om ärendebalansen hos landets miljöåklagare Miljöbrottslingar i har stora möjligheter att slippa straff. ligger nästan 3000 ärenden hos åklagare och väntar på utredning. Vid i , som ansvarar för och , arbetar två miljöåklagare. De har 350 ärenden att utreda, mot ungefär 70 som en vanlig åklagare har. Till sin hjälp har de ett antal miljöutredare vid polisen, men dessa arbetar också med "vanlig" brottslighet och hinner inte med miljöärendena. Många miljöbrott preskriberas , men åklagarna tvingas avskriva fall efter bara tre till eftersom möjligheten att utreda miljöbrott är mycket små efter så . I en skriftlig fråga frågade jag ministern vad han tänkte göra för att minska ärendetrycket på landets miljöåklagare. I svaret hänvisade ministern till olika utbildningar och samarbetsprojekt som skulle lösa problemet. ser vi att detta inte räckt. Det krävs, förutom förstärkta resurser hos landets miljöåklagare, även fler miljöutredare inom polisen. Dagens situation med miljöbrott som inte utreds eller utreds med stor fördröjning för att åklagare saknas innebär att förtroendet och respekten för miljölagstiftningen urholkas. Vad avser justitieministern att göra för att komma till rätta med ärendebalansen hos landets miljöåklagare?
fr · GR111557 · 2004-08-24 00:00:00 — Fråga 2003/04:1557 av () till jordbruksminister om småskalig livsmedelsproduktion Småskalig livsmedelsproduktion ska gynnas säger regeringen, vilket är väldigt bra. När ska tolka de regler som finns så tolkas de väldigt strängt, vilket gör att situationen för de som vill starta småskalig verksamhet får det väldigt tufft. Som exempel kan nämnas att småskaliga slakterier har fått en startavgift som ligger på . Motivet för denna höga avgift är att besiktningskostnaderna är minst lika höga för små som för stora slakterier. De EU-direktiv som finns ger emellertid medlemsländerna möjlighet att vara flexibla när det gäller att sätta avgifter. Man kan välja schablonavgifter för både tillstånd och besiktning. Den linjen har till exempel både och valt. De tar ut en fast avgift per djur som veterinärbesiktigas. Det innebär att den totala kostnaden blir lägre för den som har ett småskaligt slakteri. Regeringen har möjlighet att besluta om att införa riktlinjer som är gynnsamma för den småskaliga livsmedelsproducenten. Det är viktigt att regeringens ord om att småskalighet ska gynnas också följs av riktlinjer som leder till att det fungerar i verkligheten. Min fråga är följande: Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att minska de höga avgifterna för producenter som vill driva småskalig livsmedelsproduktion?
fr · GR111558 · 2004-08-24 00:00:00 — Fråga 2003/04:1558 av () till jordbruksminister om stödområdesgränserna i Vid en interpellationsdebatt lovade jordbruksministern att enhälliga beslut från om att överföra stödområde 2b i till stödområde 2a ska genomföras under innevarande år. "Det går inte , men det ska vara verkställt innan det här året är slut, och jag hoppas att det ska vara verkställt innan det är höst", förklarade ministern. Skillnaden för den enskilde jordbrukaren är betydande beroende på i vilket stödområde hans eller hennes gård är belägen. Den mjölkbonde som har sin gård i stödområde 2b får per kilo mjölk i prisstöd, medan den som finns inom stödområde 2a får per kilo. Denna skillnad på kan innebära mellan kanske 50000 och för den enskilde, pengar som är oerhört viktiga på marginalen. Stödområdesindelningen i bygger på felaktiga grunder och måste självfallet rättas till i enlighet med riksdagsbeslutet. står hösten för dörren och de berörda Jämtlandsbönderna väntar på besked om att det är dags för att genomföra stödområdesförändringen i praktiken. lever många mjölkbönder i en pressad ekonomisk situation och för de berörda är stödområdesändringen av stor, ibland avgörande, betydelse för om man kan satsa vidare på att utveckla sina företag. Min fråga till jordbruksministern är: Avser statsrådet att se till att ändringen av stödområdesgränserna i förverkligas, och när kommer beslutet om detta?
fr · GR111559 · 2004-08-24 00:00:00 — Fråga 2003/04:1559 av () till försvarsminister om kriterier vad gäller ersättningar vid naturkatastrofer Vi får även i vårt land med jämna mellanrum uppleva olika former av naturkatastrofer. har det på flera ställen varit översvämningar som inträffat och som drabbat både kommuner och enskilda mycket hårt. Även om kommunala katastrofplaner finns och stora akuta hjälpinsatser snabbt sätts in innebär skadorna för många kommuner, enskilda villaägare samt inte minst jordbruksföretagare stora ekonomiska förluster. Genom föråldrade vattendomar och olämpliga byggnadslov har staten dessutom delvis ett ansvar över skadornas omfattning. Regeringen fick års budgetbehandling ett initiativ från miljö- och jordbruksutskottet där man efterlyste klara kriterier vad avser statens ansvar vid naturkatastrofliknande händelser. Redovisningen har fortfarande inte kommit. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att redovisa kriterier för statens ansvar vid naturkatastrofliknande händelser, och, i så fall, när?