ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12729 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:729 om trafikmedicin i läkarutbildningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svenska läkare ska få ökad kompetens i trafikmedicin. När det gäller grundutbildningen av läkare finns vissa generella mål för utbildningen i högskolelagen. Regeringen fastställer i en bilaga till högskoleförordningen mer specifika mål för läkarexamen. Därutöver gäller de mål som respektive högskola bestämmer. För allmän- och specialiseringstjänstgöring för läkare finns målbeskrivningar för vilka ansvarar. Vid revidering av dessa ligger det på att bedöma vilka områden som behöver lyftas fram och tydliggöras. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GR12730 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:730 om framtiden för Lagerhuset i har fråga mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att påskynda beredning och beslut om Lagerhuset i framtid. Det är självfallet viktigt att alla typer av ärenden, inklusive det nu aktuella, handläggs så snabbt som möjligt. Alla ärenden måste dock, utifrån omständigheterna i det enskilda ärendet, beredas så att det finns ett tillfredställande underlag innan beslut kan fattas. Vissa ärenden kräver ett omfattande beredningsarbete vilket givetvis påverkar handläggningstidens längd. När det gäller Lagerhuset i kan jag inte föregripa den beredning som pågår i ärendet och som ska utmynna i ett beslut från regeringen.
frs · GR12731 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:731 om nationellt arkiv för svensk formgivning har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att få till stånd ett nationellt arkiv för svensk formgivning. I frågan hänvisar till att regionen och de lokala aktörerna i län bedriver ett arbete med att förlägga ett nationellt arkiv för formgivning i Pukeberg och i anslutning till i /. Som jag uppfattar situationen bygger dessa planer på att det nuvarande Arkiv för Svensk Formgivning vid ska flytta till Pukeberg. Frågan hanteras också av berörda kommuner och av regionen. fördelar statligt verksamhetsbidrag till . Arkiv för Svensk Formgivning har även fått bidrag inom ramen för statens satsning på museipedagogik. Jag kommer att följa Arkiv för Svensk Formgivnings utveckling. Jag utgår också från att frågan om ett nationellt arkiv för svensk formgivning i första hand hanteras av berörda statliga myndigheter, i dialog med den lokala och regionala nivån. Arkiv med liknande material finns även på andra platser i landet.
frs · GR12733 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:733 om storföretag och turordningsregler har frågat mig vad jag avser att göra för att täppa till vad han kallar en "lucka" i lagen (1982:80) om anställningsskydd (anställningsskyddslagen). fråga avser den omständigheten att byggarbetare i vissa situationer inte får tillgodoräkna sig anställningstid från tidigare anställningar vid turordningsberäkning enligt anställningsskyddslagen. Huvudregeln i anställningsskyddslagen är att en arbetstagare som byter anställning genom att övergå från en arbetsgivare till en annan inte kan tillgodoräkna sig anställningstid hos den tidigare arbetsgivaren. För att stärka anställningsskyddet finns dock två undantag från denna huvudregel. Det ena fallet gäller när arbetstagaren byter arbetsgivare inom samma koncern. Arbetstagaren har då rätt att tillgodoräkna sig anställningstid hos den tidigare arbetsgivaren, om denne ingår i samma koncern som den nya arbetsgivaren men endast om båda arbetsgivarna tillhör koncernen för bytet av arbetsgivare. Hur denna rätt att tillgodoräkna sig anställningsstid skulle utformas övervägdes i samband med att anställningsskyddslagen sågs över och anställningsskyddslag kom till. Några remissinstanser föreslog att arbetstagare som byter arbetsgivare inom en koncern även efter mellanliggande ledighet eller efter annan anställning utanför koncernen skulle ges rätten att tillgodräkna sig tidigare anställningsstid. I propositionen föreslogs den nuvarande regleringen med hänvisning till att reglerna annars skulle kompliceras avsevärt och bli administrativt svårhanterliga vilket ansågs vara en väsentlig nackdel. Det andra fallet är att arbetstagaren byter arbetsgivare genom att arbetsgivaren överlåter verksamheten till en annan arbetsgivare och arbetstagaren så att säga "följer med" vid överlåtelsen. Den som har en pågående anställning ska inte mista sin rätt att tillgodoräkna sig sin tid i anställningen enbart av det skälet att verksamheten övergår i annan regi, till exempel genom en försäljning. Motsvarande argument gör sig inte gällande med samma styrka då inget anställningsförhållande finns vid övergången av verksamheten. En person som vid tillfället för övergången av verksamheten står utan anställning i verksamheten får således inte vid en senare anställning tillgodoräkna sig tidigare anställningstid i verksamheten. Det bör också påpekas att det finns möjligheter att genom kollektivavtal komma överens om andra sätt att beräkna anställningstid vad avser turordning än vad som föreskrivs i lagen. Att anställningstid hos tidigare arbetsgivare inte kan tillgodoräknas i sådana fall som beskrivs i frågan är alltså ingen oförutsedd lucka i lagstiftningen. Även om jag har förståelse för de problem som pekar på anser jag att skälen bakom lagregleringen alltjämt har bärkraft. Svaret på frågan blir alltså att jag inte avser att nu vidta några åtgärder rörande reglerna i anställningsskyddslagen om rätten att tillgodoräkna anställningstid hos tidigare arbetsgivare.
frs · GR12734 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:734 om ungdomsarbetslösheten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att nå målet om en halvering av ungdomsarbetslösheten. Inledningsvis vill jag framhålla att målet om att halvera antalet långtidsarbetslösa har satts upp av AMS på myndighetens eget initiativ. Det är alltså inte fråga om något regeringsuppdrag. AMS har utvecklat ett nytt arbetssätt som innebär ett systematiskt sätt att få ungdomar i arbete. Arbetsmetodiken innebär bland annat individuellt anpassade insatser, tydligare krav på att den unge själv söker jobb och att den individuella handlingsplanen ska vara sökinriktad mot arbete. AMS bedömde att en halvering av antalet långtidsarbetslösa ungdomar inte handlade om så stora volymer per arbetsförmedling och att detta skulle kunna göras inom de ekonomiska ramar som AMS då hade. Arbetsmarknadsläget har emellertid ytterligare försämrats . Ett tydligt tecken på detta är ökningen av antalet långtidsarbetslösa ungdomar. Regeringen har därför beslutat om att intensifiera insatserna mot arbetslösheten genom att öka utrymmet för arbetsmarknadspolitiska program med . Denna förstärkning kommer att skapa förutsättningar för att hejda den stigande ungdomsarbetslösheten redan detta år. Avslutningsvis vill jag framhålla att regeringen naturligtvis noga följer AMS arbete med det mål som satts upp om att halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomar.
frs · GR12735 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:735 om utbildning inom aktivitetsgarantin har frågat mig om jag har för avsikt att göra en förändring av åldersgränsen för SAGA-pengarna, det vill säga det så kallade bidraget till för utbildning vid folkhögskolorna för deltagarna i aktivitetsgarantin. Ungdomsfrågorna kommer att behandlas i den kommande arbetsmarknadspolitiska propositionen .
frs · GR12737 · 2004-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:737 om förslag till ny patentlag har frågat mig om de pågående EU-förhandlingarna om ett direktiv om patent på datorrelaterade uppfinningar. Frågan gäller hur jag avser att agera med anledning av det yttrande som har lämnat. Förhandlingarna rör förutsättningarna för beviljande av patent för innovationer på det datorrelaterade området. Direktivet antas av rådet och parlamentet genom medbeslutandeförfarande. Både rådet och parlamentet har avslutat sin första behandling av rättsakten. Rådet antog en gemensam inriktning och parlamentet antog sitt yttrande vid första läsningen . Rådet har inlett sin andra behandling. Kommissionens förslag och rådets allmänna inriktning syftar till att klargöra rättsläget genom enhetliga regler inom gemenskapen. Förslaget bygger på den praxis som tillämpas av det europeiska patentverket. Detta är en rättstillämpning som redan är vägledande i och i andra stater som är anslutna till den europeiska patentkonventionen. Dessutom vill kommissionen och rådet dra en gräns mot rättsläget i , där man beviljar patent på datorrelaterade affärsmetoder. Det är en utveckling som kommissionen och rådet inte vill ha i . Gränsdragningen sker genom kravet att alla datorrelaterade uppfinningar måste innebära ett tekniskt bidrag, det vill säga ett tekniskt nytänkande, för att kunna patentskyddas. Jag har tidigare här i kammaren framhållit att direktivet är viktigt eftersom det skapar tydliga regler för när patent på datorrelaterade uppfinningar kan meddelas som det klart markerar att EU inte ska gå i riktning mot den amerikanska rättsutvecklingen. (Mitt svar på fråga 2003/04:393 om datorrelaterade patent). Jag står fast vid denna uppfattning. När det gäller parlamentets yttrande så går det emot rådets allmänna inriktning. nämner i sin fråga en debattartikel i av fem svenska näringslivsföreträdare. I artikeln anges bland annat att parlamentets förslag skulle omöjliggöra patentskydd för en rad datorrelaterade uppfinningar som kan skyddas eller göra sådana patent meningslösa. Jag delar denna bedömning. Jag anser också att ett direktiv i enlighet med vad parlamentet har föreslagit skulle få allvarliga konsekvenser för sysselsättning och tillväxt. I mitt tidigare svar i kammaren klargjorde jag att jag i de fortsatta förhandlingarna kommer att kraftfullt verka för att direktivet får en balanserad lösning i linje med rådets allmänna inriktning. Detta är en linje som stöddes av en mycket bred majoritet i rådet. Med en sådan lösning skulle företagen också ha tillgång till ett effektivt och konkurrenskraftigt patentskydd för datorrelaterad teknik.
frs · GR12738 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:738 om nedläggning av Tingsrätten i har frågat mig om jag avser att föranstalta om en bredare utredning av tingsrättssammanläggningarnas samhälleliga konsekvenser. Jag besvarade för sedan en i princip likalydande fråga från partikollega . Det arbete med en översyn av tingsrättsorganisationen som pågår bedrivs med utgångspunkt i de utredningar som utför. Aspekter som tas fram i utredningarna är till exempel möjligheter till geografisk samordning med rättsväsendets övriga myndigheter, vilket självfallet har stor betydelse för att minimera antalet resor och transporter till och från domstolarna, samt i vilken utsträckning domstolarnas befintliga lokaler rymmer ytterligare verksamhet eller om ombyggnad krävs vid en eventuell utökning av verksamheten. De frågor som tar upp belyses således redan i stor utsträckning i utredningar. Därtill kommer den ytterligare information om lokala förhållanden som tillförs ärendena genom den remissbehandling som genomförs innan lämnar sina förslag till regeringen. Genom detta förfarande tillförsäkras regeringen ett brett beslutsunderlag inför kommande ställningstaganden. Det är självfallet också viktigt att redan gjorda förändringar av tingsrättsorganisationen följs upp. De sammanläggningar som genomförts 1999@2001 har därför utvärderats av både och utredningen om utvärdering av vissa förändringar i tingsrättsorganisationen.
frs · GR12739 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:739 om illegala konfiskationer av assyrisk/syriansk, kaldeisk och armenisk egendom i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förmå att återlämna fastigheter som enligt orättmätigt konfiskerats, till deras assyrisk-kaldeisk-syrianska och armeniska ägare. och EU för en intensiv dialog med kring frågan om mänskliga rättigheter. Det är nu av stor vikt att vi ger reformkrafterna i landet vårt fulla stöd för att främja och uppmuntra den demokratiska samhällsutvecklingen i . Även om betydande steg tagits för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i finns det fortfarande brister inte minst vad gäller etniska och religiösa minoritetsrättigheter. Därför fortsätter vi att ställa krav på förstärkt religionsfrihet och utökade kulturella rättigheter samt ekonomisk och social utveckling av sydöstra . Vi gör bedömningen att ju större öppenhet visar beträffande sitt förflutna desto starkare blir landets demokratiska identitet. har förbundit sig att respektera den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Detta gäller även första tilläggsprotokollet, inklusive äganderätten. Om personerna som frågeställaren hänvisar till anser att deras mänskliga rättigheter kränkts bör de i första hand vända sig till de nationella rättsinstanser som finns i . I andra hand har enskilda individer möjlighet att föra talan inför för mänskliga rättigheter. måste som kandidatland arbeta för att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna, som är tydliga när det gäller kravet på respekt för och skydd av minoriteter. I EU:s anslutningspartnerskap för betonas bland annat att den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna måste respekteras. Självklart vore det också önskvärt att även ratificerade ramkonvention för skydd av nationella minoriteter. Regeringen kommer såväl inom EU och som vid bilaterala kontakter fortsätta att verka för att ska leva upp till sina åtaganden och förbättra bland annat minoriteters ställning. Som ett led i detta arbete ägnar Generalkonsulatets sektion för turkisk-svenskt samarbete i stor uppmärksamhet åt minoritetsfrågorna bland annat genom seminarier och utställningar. Fortsatta framsteg i den pågående reformprocessen kommer att ha avgörande betydelse för fortsatta väg mot medlemskap i .
frs · GR12740 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:740 om säkerhet och trygghet på förläggningar har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att öka säkerheten och tryggheten för dem som bor i anläggningar. De asylsökande barn som kommit till utan medföljande legal vårdnadshavare (så kallade ensamkommande barn) bor på särskilda barn- och ungdomsenheter med personal dygnet runt, i de fall de inte bor hos släktingar eller i familjehem genom en kommuns försorg. Som jag redovisat tidigare i mitt svar på fråga 2003/04:284 om ansvaret för ensamkommande barns säkerhet och i svaret på fråga 2003/04:194 om ensamkommande barns rättigheter och säkerhet, ser jag mycket allvarligt på att ensamkommande barn som är inskrivna i mottagningssystem avviker. I dessa frågesvar redovisas även det arbete som pågår för att i möjligaste mån förhindra att barn avviker. Vad gäller vuxna asylsökande och familjer med barn vistas flertalet på till en början. Den vid en transitenhet är oftast kortvarig och de asylsökande som inte därefter kan ordna sitt boende på egen hand erbjuds ett mer självständigt boende i . På transitenheten lämnas både muntlig och skriftlig information om vart den asylsökande ska vända sig vid till exempel behov av hälso- och sjukvård. Asylsökandes eget ansvar som vuxna människor är en viktig utgångspunkt i mottagandet. Migrationsverkets anläggningsboende består därför i huvudsak av självhushåll i vanliga lägenheter. Anläggningsboendet kan vara fördelat över olika bostadsområden i en kommun.
frs · GR12741 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:741 om behovet av särskilt boende för äldre har frågat mig vad jag tänker göra för att säkra behovet av särskilt boende i kommunerna. och har på regeringens uppdrag undersökt bland annat tillgång och efterfrågan på bostäder i de särskilda boendeformerna för äldre. Myndigheterna konstaterar att det har skett en snabb avveckling av bostäder inom det särskilda boendet som nyproduktionen har varit låg. Myndigheterna bedömer att antalet bostäder under perioden 2002@2005 kommer att minska med ca 13500. Det finns flera orsaker till avvecklingen. Bristande resurser är en sådan men och konstaterar också att det finns andra orsaker. Bland annat uppger flera kommuner att den faktiska efterfrågan på bostäder inom de särskilda boendeformerna har minskat . Denna utveckling förklaras delvis av att möjligheterna till kvarboende har förbättrats. Alltfler kvalificerade insatser kan utföras i det ordinära boendet. Ingenting tyder på att kvaliteten i själva vården och omsorgerna om äldre har försämrats till följd av utvecklingen inom de särskilda boendeformerna. Myndigheterna varnar dock för att så kan komma att ske om avvecklingen inte sker på ett sådant sätt att de äldres vård- och omsorgsbehov tillgodoses på annat sätt. Av särskild vikt är att beakta situationen för personer i behov av tillsyn dygnet runt. för en kontinuerlig dialog med företrädare för och om möjligheterna att förbättra kvaliteten i vård och omsorg. I detta sammanhang kommer bland annat frågan om vård och omsorg i de särskilda boendeformerna att diskuteras.
frs · GR12742 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:742 om EU:s nya smittskyddsmyndighet och har frågat mig vilka åtgärder som regeringen avser att vidta för att garantera vetenskaplig kompetens och utvecklingsmöjlighet för EU:s smittskyddsmyndighet. Fristående EU-myndigheter är, trots att de är lokaliserade till en medlemsstat, en del av det europeiska systemet. Även om det givetvis är stimulerande att verka i en lokal omgivning med god kompetens och stora resurser inom samma och närliggande fält så måste man inse att sådant samarbete i stor utsträckning kommer att vara av mer informell natur. En europeisk myndighet är väldigt hårt styrd av sina statuter och andra regelverk och måste av nödvändighet behandla alla medlemsstaters institut på ett likvärdigt sätt. Vidare är det direktören och styrelsen för myndigheten som i första hand kommer att ha ansvar för att garantera att det finns vetenskaplig kompetens och utvecklingsmöjligheter för myndigheten. För svensk del är det en självklarhet att vi genom vårt agerande i styrelsen och även genom andra kontakter med myndigheter kommer att verka för att myndigheten ges så goda utvecklingsmöjligheter som möjligt. Till detta kommer dock det faktum att myndigheten för att den ska bli framgångsrik måste kunna attrahera kompetent personal från alla medlemsstater inom EU och ges förutsättningar att utgöra en naturlig mötesplats för det faktiska arbetet med smittskyddsfrågorna inom EU. Efter Europeiska rådets beslut om att myndigheten ska lokaliseras till har ett antal orter hört av sig till regeringen och anmält intresse för myndigheten, däribland . För att kunna bedöma de olika lokaliseringsalternativen har regeringen fört en dialog med företrädare för de intresserade orterna. Regeringen avser att återkomma möjligt med ställningstagande om vilket av lokaliseringsalternativen som kan erbjuda myndigheten de bästa förutsättningarna. Ett av de kriterier som kommer att ligga till grund för regeringens bedömning är närheten till en stimulerande vetenskaplig miljö.
frs · GR12743 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:743 om nedläggning av polisstationer har frågat mig om det är mitt ställningstagande att det är rimligt att resurstilldelningen till polisverksamheten är så dålig att det inte går att upprätthålla en rimlig polisiär verksamhet i glesbygdssamhällen. Den undersökning om människors förtroende för polisen som hänvisar till är baserad på intervjuer med brottsoffer. I undersökningen, där både företag och offentliga institutioner ingår, jämställer man brottsoffren med kunder för att kunna mäta hur nöjda de är med en viss service. Jag anser att det är en missvisande jämförelse eftersom en myndighet som polisen svårligen kan jämföras med ett daghem eller ett försäkringsbolag. Andra undersökningar som bland annat har gjorts av det så kallade (Samhälle, Opinion, Massmedia) vid , där ett bredare urval av befolkningen har tillfrågats, visar att allmänhetens förtroende för polisen är mycket högt. Jag anser att dessa undersökningar ger en mer rättvisande bild av människors förtroende för polisen. Brottsoffrens förtroende för polisen är med stor sannolikhet nära kopplat till polisens förmåga att klara upp brott. Jag tror inte i första hand att det hänger på antalet polisstationer, vilket antyder. Det förändringsarbete som pågår vid polismyndigheterna runtom i landet syftar på en del håll till att bland annat minska de allra minsta polisstationerna i antal för att på så vis frigöra resurser till fler poliser och en effektivare brottsförebyggande och brottsutredande verksamhet. Det ska i förlängningen leda till att fler brott upp, vilket också torde öka brottoffrens förtroende för polisen. När det sedan gäller påstående om att resurstilldelningen till polisen är dålig vill jag betona att polisens anslag har höjts kraftigt . har polisen fått tillskott på nästan och antalet poliser ökar . Hur pengarna fördelas inom polisorganisationen, mellan polismyndigheterna och mellan städer och glesbygd är en fråga för och ytterst de lokala polismyndigheterna. Som statsministern framförde i partiledardebatten är regeringen inställd på att fortsätta den här satsningen på rättsväsendet. De resurser som frigörs vid en fortsatt omställning av det militära försvaret ska användas för kampen mot den växande inre otryggheten i vårt samhälle. Det handlar om en rad åtgärder som stärker människors trygghet och som förebygger brott: Självklart fler poliser och förstärkningar av domstolar och åklagare, men också förebyggande insatser på bred front för att stärka socialtjänst, skolor och fritidsverksamhet riktad mot exempelvis ungdomar i riskzonen.
frs · GR12744 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:744 om hantering av miljöbrott har frågat mig vad jag avser att göra för att miljöbrott ska hanteras på ett mer tillfredsställande sätt. Frågan är ställd mot bakgrund av att av alla anmälda miljöbrott ledde till åtal . Jag vill inleda med att säga att jag delar syn att en effektiv miljöbrottsbekämpning är beroende av att vi dels har en väl fungerande lagstiftning, dels att de olika aktörernas @ såsom polis, åklagares och tillsynsmyndigheters @ utvecklingsarbete på området fortsätter med oförminskad kraft. När det gäller andelen lagföringar för miljöbrott i förhållande till anmälda brott är det viktigt att hålla i minnet att den utvidgade och obligatoriska anmälningsplikten i miljölagstiftningen har medfört att antalet anmälda brott mot miljön har ökat kraftigt . Antalet lagföringar har också ökat. När det gäller lagstiftningen vill jag nämna att bland annat har till uppgift att under sin pågående översyn överväga utformningen av bestämmelserna om miljöbrott och behovet av åtgärder för ett effektivt och rättvist sanktionssystem. De förslag som har lämnats kan leda till förenklingar i regelverket genom att mindre allvarliga förseelser avkriminaliseras. Detta kan innebära att färre ärenden överlämnas till åklagare så att dessa får större möjligheter att ägna sig åt bekämpningen av den allvarligare miljöbrottsligheten. Vidare vill jag nämna att Riksåklagaren anordnade ett seminarium för berörda myndigheter och organisationer för en diskussion om miljöbrottsbekämpningen bland annat i syfte att kunna dra lärdom av hittillsvarande erfarenheter och ytterligare effektivisera miljöbrottsbekämpningen. Jag hyser goda förhoppningar att översynen av och berörda myndigheters insatser på området kommer att leda till en förbättrad miljöbrottsbekämpning. Avslutningsvis vill jag framhålla att regeringen har tillfört de brottsbekämpande myndigheterna resurser för att förbättra bekämpningen av brott mot miljön.