frs · GR12864 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:864 om bistånd till militära insatser har frågat mig hur regeringen, inom ramen för kontakterna med kommittén för utvecklingsstöd (DAC), inom avser att driva frågan att insatser av militär karaktär inte finansieras ur biståndsanslagen. Det regelverk som fastställts inom för att precisera vad som får räknas som utvecklingsbistånd och vilka länder som kan få tillgodoräkna sig sådant bistånd fastställdes 1972. har olika justeringar av regelverket kontinuerligt skett. Den internationella diskussionen om att utvidga ODA-kriterierna (official development assistance) för att kunna använda bistånd för att finansiera dels fredsbevarande trupp, dels säkerhetsrelaterade insatser har pågått . Den har intensifierats i och med den alltmer utbredda insikten att det finns ett ömsesidigt samband mellan säkerhet och utveckling. I proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar @ politik för global utveckling fastslås att säkerhet är en förutsättning för utveckling. Detta understryks också i de överväganden som utrikesutskottet gör i betänkandet 2003/04:UU3 politik för global utveckling. har insikten vuxit om att säkerhet förutsätter demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna, jämställdhet, ekonomisk och social utveckling, rättvis fördelning, miljöhänsyn och förstärkt internationellt samarbete. Konfliktförebyggande och konflikthantering har blivit allt viktigare uppgifter för utvecklingssamarbetet. Till denna insikt bidrar också att det ofta är de fattigaste länderna som drabbas av konflikter. Det finns behov av säkerhetsfrämjande bistånd och det finns behov av att hjälpa till med reformer av säkerhetssektorn i de drabbade länderna. Detta är en realitet som måste återspeglas även i arbetet i DAC. är aktivt i de diskussioner som förs i DAC om en utvidgning av ODA-kriterierna. En del av diskussionen rör en utvidgning av gällande kriterier på säkerhetsområdet. Denna diskussion handlar inte om att ge bistånd till militära insatser, utan framför allt om att demokrati och god samhällsstyrning också måste gälla för säkerhetssektorn. Hela säkerhetssektorn är viktig för individens säkerhet och ett lands utvecklingsmöjligheter. Utvidgningen av ODA-kriterierna är viktig både för det konflikthanteringsarbete som vi bedriver inom vårt utvecklingssamarbete, och för de områden där det finns ett ökande behov, till exempel demokratisk styrning och kontroll av budgetprocessen för säkerhetssektorn, stöd som förebygger rekrytering av barnsoldater, utbildning av försvarsmakten i bland annat mänskliga rättigheter och genderfrågor. För svensk del är det inte aktuellt att truppkostnader ska kunna omfattas av ODA-kriterierna. Truppkostnader är ej långsiktigt utvecklingsbistånd. Det finns dock länder som vill vidga kriterierna mer än vad vill. En så omfattande förändring av ODA-definitionen skulle innebära en betydande urholkning av biståndsvolymen. I en globaliserad värld ökar ständigt behovet av och möjligheten till internationellt samarbete. Internationella insatser ska dock inte alltid finansieras över biståndsbudgeten. måste anpassas till de nya utmaningar som utvecklingsbiståndet ställs inför. Det tror jag att det finns enighet om. Från svensk sida kommer vi även fortsättningsvis att vara aktiva i diskussionerna om ändrade ODA-kriterier.