ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11781 · 2004-02-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:781 av () till socialminister om omhändertagande av kvinnor i hjärtsjukvården överlämnades en rapport till om hur kvinnor omhändertas i hjärtsjukvården. Kvinnor drabbas lika ofta som män av hjärtinfarkter, men de får ett sämre omhändertagande eftersom symtomen skiljer sig från männens. Liksom inom många andra områden inom sjukvården är det männen som är mall för behandling och medicinering, framgår det av rapporten. Det sämre omhändertagandet börjar redan vid ambulanstransporten. Kvinnliga hjärtinfarktpatienter får vänta än manliga, vilket troligen beror på att deras symtom är annorlunda. Men tillstånden är lika allvarliga och dödliga. När de kvinnliga patienterna väl kommer till sjukhuset så får de mindre kranskärlsundersökningar med kontraströntgen. Detta medför i sin tur att det görs färre ingrepp av typ ballongvidgningar. Vad avser socialministern att vidta för åtgärder för att kvinnor inte ska få det sämre omhändertagande som rapporterats till ?
fr · GR11782 · 2004-02-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:782 av () till socialminister om skillnader i omhändertagande i sjukvården för kvinnor och män Än en gång har en rapport visat att kvinnor får ett sämre omhändertagande inom sjukvården vid hjärtinfarkt än män. Kvinnliga hjärtinfarktpatienter får vänta än manliga, vilket troligen beror på att kvinnors symtom skiljer sig från männens. Men tillstånden är lika allvarliga och dödliga. När de kvinnliga patienterna väl kommer till sjukhuset får de mindre kranskärlsundersökningar med kontraströntgen. Detta medför i sin tur att det görs färre ingrepp av typ ballongvidgningar. Liksom inom många andra områden inom sjukvården är det fortfarande männen som är mall för behandling och medicinering. Vad avser socialministern att göra för att avskaffa dessa skillnader?
fr · GR11783 · 2004-02-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:783 av () till statsrådet om kompensation till arbetsgivarna kom s, v och mp överens om en avsiktsförklaring beträffande sjukfrånvaron. Där nämns inget om hur stor kompensation arbetsgivarna ska få i form av arbetsgivaravgiftssänkning på grund av det ökade kostnadsansvar som avsiktsförklaringen annonserar. infördes den tredje sjuklöneveckan vilket medförde en ökad ekonomisk belastning på arbetsgivarna, och i praktiken medförde denna förlängning av sjuklöneperioden att arbetsgivarkollektivet finansierar den tredje veckan två gånger. Därför vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kompensera arbetsgivarkollektivet för ökade kostnader på grund av Socialdemokraternas, och avsiktsförklaring kring sjukfrånvaron?
fr · GR11784 · 2004-02-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:784 av () till statsrådet om flygtrafiken i inland Rikstrafiken har föreslagit en minskning av flygturerna till flygplatserna i inland under återstoden av . Detta skulle innebära att trafikplikten inte uppfylls, och det leder till en försämring för både privatpersoner och företagare. En viktig förutsättning för att satsa på företagande i inland är att det finns kontinuitet och stabilitet i transportmöjligheterna, bland annat flyget. Det är därför förödande att minska antalet turer. Jag vill därför fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att garantera att Rikstrafiken kan erbjuda oförändrad turtäthet till inland?
fr · GR11785 · 2004-02-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:785 av () till finansminister om yrkesfiskeavdrag biföll en enig riksdag skatteutskottets betänkande om yrkesfiskeavdrag. Beslutet är en beställning från och innebär att regeringen återkommer till med ett förslag. Mer än har gått sedan beslutet. Regeringens saktfärdighet och nonchalans att följa beslut är upprörande och för svenskt fiske mycket oroande. Det är nödvändigt att våra svenska yrkesfikare inte missgynnas genom lagstiftningen i vårt land, utan ges möjlighet att konkurrera på lika villkor med i alla fall danskar och norrmän. I annat fall riskerar vi att våra yrkesfiskare slås ut. Har finansministern för avsikt att återkomma till med ett förslag om yrkesfiskeavdrag och i så fall när?
fr · GR11786 · 2004-02-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:786 av () till justitieminister om minskad risk att dömas för miljöbrott åklagare skriver av alltfler miljöbrott. ledde av alla anmälda miljöbrott till åtal eller annan lagföring. Det är en halvering jämfört med . Vid tiden för införande ledde av alla anmälda miljöbrott till åtal. Antalet anmälda misstänkta miljöbrott har planat ut på en nivå kring 3500 anmälningar . Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att förbättra åklagarväsendets möjligheter att lagföra miljöbrott?
fr · GR11787 · 2004-02-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:787 av () till socialminister om vård inom EU har i några kommentarer till Regeringsrättens aktuella domar, som ger personer bosatta i rätt att i vissa fall söka vård utomlands, gjort gällande att landstingen eventuellt kommer att tvingas ta över kostnaden för utlandsvård. Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att kompensera landstingen för denna merkostnad?
fr · GR11788 · 2004-02-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:788 av () till statsrådet om skyddet av den negativa föreningsfriheten I ett svar på en fråga av om uttag av lönegranskningsavgifter ska stå i överensstämmelse med artikel 5 i den europeiska sociala stadgan svarade statsrådet att ratificerat stadgan och därmed ska dess bestämmelser följas. Men det är domstolarna som ska avgöra om granskningsarvodena används till annan verksamhet än lönegranskning eller om de inte står i proportion till den nytta arbetstagarna har av granskningsarbetet. När Arbetsdomstolen, AD20/2001, prövade granskningsarvodenas förhållande till den negativa föreningsfriheten för oorganiserade arbetare var det avgörande att skyddet för den negativa föreningsfriheten inte är så långtgående i svensk lag. Skyddet ansågs utgå från och därifrån kunde ett förbud för granskningsarvodena inte härledas. Men enligt bland andra , doktor i juridik och verksam vid , föreskriver den europeiska sociala stadgan ett mer långtgående skydd för den negativa föreningsfriheten än vad som kan härledas från . För att ska efterleva den sociala stadgan krävs att den negativa föreningsfriheten tolkas in i svensk rätt. Mot bakgrund av vad som ovan anförs vill jag fråga om statsrådet avser att vidta några åtgärder för att stärka den negativa föreningsfriheten i svensk lagstiftning så att den överensstämmer med den europeiska sociala stadgan.
fr · GR11789 · 2004-02-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:789 av () till utrikesminister om situationen i nordöstra sköts en kenyansk FN-militärobservatör till döds i . Det är ett tragiskt utslag av den försämring som inträffat i relationerna mellan FN-styrkan MONUC och de rivaliserande rebellgrupperna i området. Ett antal attacker har riktats mot MONUC och det finns uppgift @ ännu obekräftad @ om att en massaker ägt rum på civila. EU:s snabbinsatsstyrka bestående av främst fransk och svensk trupp lyckades genom militär överlägsenhet stabilisera situationen i den oroliga provinsen. EU agerade snabbt efter en vädjan från FN:s generalsekreterare som befarat att ett omfattande folkmord var överhängande. 50000 människor har dött i provinsen och det relativa lugn som befolkningen åtnjutit verkar alltså på väg att upphöra . Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att ska verka för att så långt som möjligt förhindra att etniska massakrer inte på nytt äger rum i ?
fr · GR11790 · 2004-02-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:790 av () till statsrådet om ny godsbangård i Enligt regeringens pressmeddelande av , angående kommande infrastrukturinvesteringar i , kommer att fullföljas och investeringar i E4/E12 påbörjas eller 2007. En fråga som oroat så väl näringsliv som politiker är den otillfredsställande lösningen för godsbangården i som det senast reviderade förslaget från har inneburit. Konkret handlar det bland annat om en plankorsning med bomfällning på och en mängd andra olägenheter för boende, räddningstjänst, företagsutveckling och miljö. Denna lösning är föranledd av medelsbrist, enligt . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att en ny godsbangård ska byggas i innan tas i bruk ?
fr · GR11791 · 2004-02-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:791 av () till statsrådet om motorväg mellan och genom har Socialdemokraterna, och presenterat en överenskommelse angående infrastrukturplaner för åren 2004@2015. Alla är överens om att denna plan är en av nycklarna till en bättre ekonomisk och social tillväxt och hållbar utveckling i hela landet. Trots detta och trots att nu tar i och gör extra satsningar, är vi många som efterlyser planen för huvudvägen mellan huvudstad, , och andra stad, , genom . presenterade Motormännen Euro-RAP, en avancerad mätteknik för säkerhetsstandard på våra vägar. Olycksdrabbade E20 får bottenbetyg. Speciellt gäller det sträckorna söder om och norr om . I den plan som samarbetspartierna nu presenterat saknas dessa sträckor. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den infrastrukturplan som är presenterad även tar hänsyn till behoven av en trygg, säker och tillväxtfrämjande motorväg mellan och genom ?
fr · GR11792 · 2004-02-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:792 av () till försvarsminister om roll inom totalförsvaret I fredstida krishantering och höjd beredskap har en särskild roll och ett viktigt ansvar inom tre samverkansområden: Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen Skydd, undsättning och vård genomgår ett stort förändringsarbete, som bland annat innebär att ca 300 anställda kommer att sägas upp samt att den fasta tullnärvaron minskar i landet som helhet. Det finns anledning att tro att personalminskningen och minskningen av fast tullnärvaro kommer att innebära svårigheter för att fullgöra sina uppgifter inom totalförsvaret. Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att ska kunna fullgöra de omfattande samverkansuppgifter som det ålagts i förordning som rör fredstida krishantering och höjd beredskap?
fr · GR11793 · 2004-02-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:793 av () till försvarsminister om ansvarsförhållande enligt arbetsmiljölagen inom Försvarsmakten Vid en övning som genomfördes vid amfibiebataljonen KA2 inträffade en olyckshändelse vid ett vadningshinder varvid en värnpliktig omkom. Det har prövats i huruvida den ansvarige övningsledaren gjort sig skyldig till arbetsmiljöbrott, alternativt vållande till annans död. HD fastslog att vattenhindret i den fasta utbildningsanordningen var inrättat på sådant sätt att det också vid normalvattenbestånd endast undantagsvis var möjligt att genomföra övningen enligt grunderna för gällande säkerhetsbestämmelser. Vattenhindret genomfördes i enlighet med en på regementet utbildad praxis som delvis stred mot grunderna för säkerhetsbestämmelserna. Dessa var också svårtolkade. På grund av dessa omständigheter friade HD den ansvarige övningsledaren från straff. HD:s dom föranleder frågetecken om säkerheten generellt vid genomförande av övningar inom Försvarsmakten. Jag vill därför ställa följande fråga till försvarsminister : Är ministern beredd att med anledning av domen i HD låta undersöka förekomsten av brister i gällande säkerhetsföreskrifter, ansvarsförhållanden enligt arbetsmiljölagstiftningen och den praktiska tillämpningen av dessa vid försvarsmaktsövningar?
fr · GR11794 · 2004-02-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:794 av () till finansminister om scenkonstens pensionspremie genomfördes en förändring av pensionspremiesystemet inom scenkonstområdet. Ökade kostnader kompenserades då genom ökade anslag. har staten frånträtt en del av sitt tidigare pensionsåtagande och i samband med det sänktes pensionspremien med 2,. fattade regeringen beslut om en oförändrad men preliminär premie på 9,för . I regeringsbeslutet står att värdet av de pensionsförmåner som intjänats förväntas bli väsentligt högre när den slutliga premien fastställs. Besked om slutlig premie kommer först . Kulturinstitutioner lever ofta på marginalen med stor del fasta kostnader. Även rörliga kostnader är i stor utsträckning bundna av avtal långt i förväg, till exempel skådespelarkontrakt. Långsiktighet och möjlighet att överblicka ekonomin är därför av yttersta vikt för denna typ av verksamhet. Förändringar av pensionspremiens storlek är i det här sammanhanget mycket betydelsefulla. Det handlar inte om småsummor som går att reglera i efterhand utan om stora pengar som ska tillskjutas och som institutionerna kanske måste uppvakta huvudmännen om för att kunna reda ut. Så tidiga besked som möjligt om omfattningen av premien är därför av yttersta vikt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Är statsrådet beredd att arbeta för att skynda på dessa besked alternativt att det tas ökat statligt ansvar för den slutliga kostnaden?
fr · GR11795 · 2004-02-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:795 av () till finansminister om skatten på diesel Det svenska jordbruket blir mer och mer pressat ekonomiskt. En stor och "tung ryggsäck" är kostnaden för diesel. Enligt uppgift har ett "normaljordbruk" i runt . Detta ger en merkostnad på 25000kr @ detta jämfört med vad konkurrentländerna har. Den höga skatten på diesel bidrar självklart till den stora merkostnaden. Avser finansministern att vidta åtgärder för att förbättra konkurrensläget för svenskt jordbruk genom att sänka skatten på diesel?
fr · GR11796 · 2004-02-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:796 av () till statsrådet om värdegrund i läroplanen I frågestund uttalade statsrådet som svar på en fråga att hon snarare sympatiserar med mångfaldsperspektivet än med de skrivningar som finns i läroplanen angående skolans värdegrund. Det vore på sin plats att få veta vad statsrådet menar med ett mångfaldsperspektiv och jag anser det vara oroande att statsrådet så öppet deklarerar att hon motsätter sig den värdegrund som finns deklarerad i läroplanen . Om hänvisningen till etik och västerländsk humansim ska strykas måste den ersättas med en ny värdegrund såvida inte skolan ska vara värdeneutral vilket jag innerligt hoppas att statsrådet inte vill verka för. Frågan är vilken värdegrund som ska bli den nya vilken skolan ska vila på när den nuvarande, som och övriga västvärlden är uppbyggt på, tycks vara på väg bort ur läroplanen. Mot denna bakrund vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets avsikt att byta ut den värdegrund som finns formulerad i läroplanen till förmån för en annan och i så fall vilken?
fr · GR11797 · 2004-02-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:797 av () till statsrådet om misshandlade kvinnor som söker uppehållstillstånd Många kvinnojourer rapporterar om fortsatt stora problem med svenska män som åker utomlands och hämtar hem kvinnor som de sedan utsätter för våld och kränkningar. Många män är väl förtrogna med reglerna om kvalificeringstid, , för att få uppehållstillstånd beviljat på grund av (familje-)anknytning, och utnyttjar dem. I ett tidigare frågesvar, 2002/03:251, har dåvarande migrationsminister redogjort för de förändringar i utlänningslagen som skulle ge misshandlade kvinnor ett stärkt rättsligt skydd. Statsrådet aviserade också att regeringen hade för avsikt att ge i uppdrag att göra en utvärdering av effekten av de ändrade lagbestämmelserna. Enligt flera kvinnojourer är skyddet för kvinnorna fortsatt otillräckligt. Jag vill fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta, mot bakgrund av de erfarenheter som finns, för att stärka skyddet för de kvinnor som misshandlas och kränks?
fr · GR11798 · 2004-02-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:798 av () till utrikesminister om kvinnors roll vid konflikter och fredsbevarande arbete I budgetpropositionen slås fast att särskilda satsningar kommer att göras bland annat inom områdena konflikthantering, konfliktförebyggande och gemensam säkerhet. Därför översätts 1325 (2000) om kvinnors lidande i konfliktsituationer och deras roller i fredsbyggande samt resolution (2003) om barn i väpnade konflikter till svenska. Översättningen av dessa resolutioner kommer säkert att användas flitigt av olika organisationer, myndigheter och liknande i diskussioner om att förebygga och hantera konflikter och att bevara fred. är det viktigt att hålla frågan om kvinnors del och barns situation i detta arbete aktuell. Det gäller i , men framför allt i olika internationella sammanhang. Därför vill jag fråga utrikesministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att driva frågan vidare, framför allt i FN.
fr · GR11799 · 2004-02-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:799 av () till utbildningsminister om samråd kring skolpolitiken väntas regeringen lägga en proposition om förändring av gymnasieskolan. Förändring behövs på flera punkter, men det är också viktigt för verksamheten med en stor grad av kontinuitet. Skolan kan inte reformeras varje gång det blir maktskifte. Det vore därför bra för skolan om en bred överenskommelse kring skolpolitiken kunde nås. Ett första steg till en sådan bred överenskommelse kan regeringen ta genom att inte lägga någon gymnasieproposition . I stället borde man ta initiativ till ett brett samråd kring skolan. Ett samråd där alla som är engagerade, även utanför det politiska fältet, ges möjlighet att tycka till. Resultatet av samrådet skulle kunna ligga till grund för samtal mellan partierna i syfte att nå en bred blocköverskridande uppgörelse om en gymnasiepolitik som håller över maktskiften. Avser utbildningsministern att initiera ett brett samråd kring skolpolitiken för att på så sätt försöka nå breda lösningar kring gymnasieskolans framtid?
fr · GR11800 · 2004-02-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:800 av () till utbildningsminister om könsmaktsordning, kommunikation och konfliktlösning i all lärarutbildning Många har redan sett , hora! om 15-åriga , som efter en urspårad fest, utnämns till skolans "hora". Många känner igen sig i den vanmakt som visas. En högstadieelev skriver så här (AB ): "Det är jobbigt att bli kallad hora utan orsak. Men vad kan man göra när man inte får någon hjälp från skolan? Lärarna måste göra något, något mer. orkar inte vi tjejer längre, att få orden efter oss . Man ger upp, låter det komma. Vi orkar inte snacka emot, orkar inte försöka kaxa tillbaka." En högstadielärare skriver så här: "För att vi lärare ska veta hur vi ska arbeta i skolan med eleverna för att leva upp till jämställdhetstanken i läroplanen måste vi få kunskap om det redan på . Vi måste veta hur man diskuterar med eleverna i frågor som rör kön, makt och normer för att förhindra att kränkande behandling och sexuella trakasserier uppstår." Jag vill fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att lärarutbildningen ska ge nödvändiga kunskaper i könsmaktsordning, kommunikation och konflikthantering?
fr · GR11801 · 2004-02-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:801 av () till utbildningsminister om fusk på högskolor och gymnasier Det har blivit allt vanligare att svenska studenter fuskar sig till högskolepoäng och betyg genom att plagiera texter rakt av. Genom Internet finns det fri tillgång till texter av olika slag. Det går även att ladda hem färdiga uppsatser och projektarbeten. Att kopiera från Internet är fusk och ger inga kunskaper. Åtgärder måste till för att kunna upptäcka fusket, beivra det, men framför allt att även föra ett etiskt samtal om fusk och plagiat med dagens studerande. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stoppa fusk på högskolor och gymnasier?
fr · GR11802 · 2004-02-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:802 av () till statsrådet om förebyggande åtgärder för att hindra sekters utbredning är ett fritt och demokratiskt land. Vi har och ska slå vakt om religions-, yttrande- och åsiktsfrihet. Vi har rätt att tro och tänka vad vi vill. Om detta är vi eniga. Men det innebär inte att vårt samhälle står fritt från värderingar. Vi reagerar kraftigt mot diskriminering, ojämlikhet och allt slag av våld var det än förekommer. Det får inte råda någon tvekan om alla människors lika rätt och värde. Om det skulle kunna bli allas ideal och rättesnöre skulle många problem vara lösta. är det dessvärre inte så. Många är undrande, förtvivlade och misstänksamma över hur vårt samhälle egentligen fungerar och varför inte politiker gör något. Den tragiska situationen som hänt i , en mindre ort i mitt hemlän, har på nytt väckt dessa tankar. "Flata politiker sviker" är inledningen på en artikel i () som tar upp problematiken med religiösa sekter. Vidare undrar man varför vi som politiker och beslutsfattare inte tar tag i denna problematik. Det finns anledning att ta till sig av kritikerna. Det är uppenbart att det går att manipulera människor under en täckmantel av religiösa ideal. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att inte manipulerande sekter ska få en utbredning i vårt samhälle?
fr · GR11803 · 2004-02-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:803 av () till statsrådet om lagen om förbud mot vissa dopningsmedel Lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel trädde ikraft och har kompletterats och skärpts. Regeringen tillsatte 2001 en arbetsgrupp för att upprätta en handlingsplan för att motverka dopning inom idrotten. Arbetsgruppen föreslog att lagen om förbud mot vissa dopningsmedel skulle revideras ytterligare så att även biologiska prekursorer, ämnen som i kroppen omvandlas till könshormoner, omfattades av lagen. Detta har inte genomförts trots att exempelvis kosttillskott som innehåller prekursorer kan köpas fritt. Tullen kan inte stoppa införseln så länge preparaten inte är klassade som vare sig läkemedel eller dopningsmedel. Min fråga är: Avser statsrådet föreslå en skärpning av lagen mot dopningsmedel så att även prekursorer omfattas av förbud?
fr · GR11804 · 2004-02-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:804 av Skånberg (kd) till statsrådet om som gränskontrollort ligger vid Bornholmsgattet med en av viktigaste och mest trafikerade sjöfartsleder, med 175@200 fartyg . Flertalet fartyg ingår i en tidtabellsbunden logistikkedja, det vill säga byte av besättningar måste underordnas transportschemat och, liksom flertalet reparations- och underhållsarbeten på fartygen, ske under gång. För detta krävs en ny typ av serviceföretag som på geografiskt lämpliga platser kan hjälpa till med att byta besättning, fournera fartygen, svara för reparationsservice och arrangera landtransporter etcetera. har varit en av några få hamnar i norra med denna nya service. När trädde i kraft blev dock inte så kallad gränskontrollort, vilket omöjliggör logistiskservice från till icke EU-registrerade fartyg. Är statsrådet beredd att främja utvecklingen av småföretag i sydöstra och minska miljöskadorna från den tunga dieseldrivna handelssjöfarten längs genom att medverka till att får funktion som gränskontrollort?
fr · GR11805 · 2004-02-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:805 av () till finansminister om moms på ideella organisationer Enligt uppgift planerar regeringen att lämna en proposition till innan sommaruppehållet om momsbeläggning på ideella organisationers näringsverksamhet, enligt förslag i SOU 2002:74. Detta är en fråga som väckt mycket stor oro i . Om EG-direktivet genomförs fullt ut innebär det att second hand-försäljning på ideell basis för biståndsändamål ska beskattas, att deltagaravgifterna på studiecirklar kraftigt höjs, att bingolotter och kyrkkaffe momsbeläggs och att kassörssysslan i ideella föreningar blir svår att tillsätta. Det får kort sagt mycket stora konsekvenser för människors vilja att engagera sig på ideell basis i ett arbete som utgör ett positivt kitt i samhällsgemenskapen. Någon tillfredsställande konsekvensanalys av utredningens förslag har ej gjorts. Även om av föreningarna skulle omfattas av ett nytt regelverk skulle det få stora effekter då dessa står för en stor andel av den totala verksamheten. En del EU-länder, exempelvis , undantar ideella verksamheter från mervärdesskatt. och har i sitt remissvar framhållit att det inte är nödvändigt att genomföra en förändring med anledning av EG-direktivet. Jag är av samma mening. Finansministern har i en tidigare interpellationsdebatt uttryckt att han "inte har någon anledning att lägga fram förslag för som skulle försvåra den ideella sektorns arbete". Avser finansministern att stå fast vid sitt tidigare löfte att inte försvåra för den ideella sektorn?