ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11806 · 2004-02-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:806 av () till utrikesminister om företagsbesök vid svenska representationen i Den europeiska marknaden blir allt viktigare för svenska företag. De beslut som fattas i blir också allt viktigare för svenska företag, inte minst med tanke på att den inre marknaden nu utökas med ett antal länder i . Enligt uppgift från ständiga representation vid EU tar man emot ett stort antal besökare från riksdag, departement, myndigheter, organisationer och företag. Belastningen gör, enligt uppgift, att man i undantagsfall tar emot företag. Representationen är mycket restriktiv med företagsbesök utan koppling till någon fråga som behandlas av ministerrådets (Europeiska unionens råd) arbetsgrupper. Med tanke på den viktiga roll som svenska representationen i har så borde det vara lättare än för företag att få träffa en representant från svenska representationen. Det är viktigt att vår representation i har en öppen dialog med det svenska näringslivet och ger företagen en god service. Vid ett besök utgår dessutom en fast avgift på . För mindre företag är det en orimligt hög summa att betala för att få träffa statliga ämbetsmän. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för svenska företag att föra dialog med, och i övrigt få en god service från den svenska representationen i ?
fr · GR11807 · 2004-02-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:807 av () till statsrådet om barnomsorg på obekväm arbetstid får många småbarnsföräldrar som förvärvsarbetar och lägga ned mycket kraft på att få familjelivet att gå ihop med en god omsorg om barnen man arbetar. Dessa föräldrar borde ur rättvisesynpunkt erbjudas samma goda barnomsorg som de föräldrar som arbetar . Det finns några kommuner som insett värdet av nattöppna daghem och dessa uppskattas mycket. Men i kommunernas bistra ekonomiska verklighet finns alltför stor risk för att dessa föräldrar mister detta stöd. I andra kommuner saknas denna service helt trots att det finns ett behov. så vet vi att samhället står inför stora utmaningar. Ett stort behov av arbetskraft kommer att uppstå då stora generationer går i pension. Detta ger ett ökat behov av fler anställda inom sjukvård och omsorg för att klara vår välfärd. Det handlar om ett ökat behov av yrken inom välfärdsområdet som de äldre har behov av under dygnets alla timmar. Småbarnsföräldrar kommer att behövas också inom denna sektor. Då måste vi erbjuda dem en trygg och kvalitativ barnomsorg och nätter, för både barnens och föräldrarnas skull. Nattöppna dagis bidrar också till ökad jämställdhet. Inom offentlig sektor arbetar många kvinnor. Om män och kvinnor ska ges samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, utvecklingsmöjligheter i arbetet och delat ansvar för hem och barn, då krävs det att samhället ger stöd för alla dem som också arbetar inom yrken som kräver kvälls- och nattjänstgöring. Min fråga är: Avser statsrådet att vidta åtgärder för att se till att även föräldrar med obekväm arbetstid ska få tillgång till god barnomsorg?
fr · GR11808 · 2004-02-24 00:00:00 — Fråga 2003/04:808 av () till statsrådet om arbetsgrupp kring FN:s resolution om kvinnor i krishantering Jag ställde en fråga till angående den arbetsgrupp som regeringen tillsatt i syfte att integrera genusperspektivet i all krishantering i enlighet med FN:s resolution 1325:2000. De frågor som gruppen skulle behandla var bland annat integrerade förhållningssätt, analysmodeller för konflikthantering ur ett könsperspektiv, praktiska metoder för konflikthantering ur ett könsperspektiv. I svaret står att arbetsgruppen kommer att utarbeta förslag på utbildningar och kompetensutveckling inklusive ledarskapsutveckling som tydliggör ett genusperspektiv samt på konkreta åtgärder för att öka antalet kvinnor i internationella konflikthanteringsuppdrag på olika nivåer. Ministern svarade också att gruppen skulle ta fram en rapport . Enligt uppgift har dock arbetsgruppens arbete stannat upp. Min fråga är: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att den arbetsgrupp som regeringen tillsatte i syfte att integrera genusperspektivet i all krishantering i enlighet med FN:s resolution 1325:2000 kan fullfölja sitt arbete?
fr · GR11809 · 2004-02-24 00:00:00 — Fråga 2003/04:809 av () till jordbruksminister om stöd till små och medelstora jordbruk måste arbeta för ökad frihandel som gagnar de fattiga länderna och för en förändring av EU:s jordbrukspolitik. är det viktigt att de goda utvecklingsmöjligheter som finns inom svenskt jordbruk tas till vara. Jordbrukspolitik handlar om produkter av hög kvalitet, miljöhänsyn, biologisk mångfald, öppna landskap och om vårt kulturarv. Näringen har också kommit att bli en allt viktigare del av turismen och det som kallas upplevelseindustri. En förutsättning för att kunna uppfylla de här målen är att det inte blir en ensidig satsning på de stora jordbruken. Stödet måste också gå till små och medelstora jordbruk. Om inte det sker kommer nedläggningen att fortsätta. Landskapet växer igen och det blir alltmer av storskalig produktion. Det är nödvändigt att aktivt motverka denna utveckling. Ett exempel är EU:s nya jordbrukspolitik. I den avsätts pengar för miljö- och landsbygdsutveckling, alltså till det som här har beskrivits. Men enligt uppgift avser regeringen att använda pengarna till administration och inte till att direkt stödja små och medelstora jordbruk, vilket borde vara det rimliga. Jag vill fråga jordbruksministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att bland annat med EU-medel stödja små och medelstora jordbruk så att jordbrukspolitiken kan uppfylla de uppställda målen.
fr · GR11810 · 2004-02-24 00:00:00 — Fråga 2003/04:810 av () till justitieminister om avskrivande av brott utan polisutredning Vid en interpellationsdebatt i svarade justitieministern mig att han inte tycker att "det ska vara så att man kan begå ett brott utan att det kommer någon form av reaktion och efterföljd på detta". Tyvärr är verkligheten mycket långt från detta. Vid en undersökning av polisdistrikts arbete blev resultatet att två av tre brott avskrevs direkt. 51 av 79 anmälningar avskrevs med motiveringen spaningsuppslag saknas och endast 28 av de 79 anmälningarna gick vidare till förundersökning. Avskrivningar gjordes även för brott där påföljden är fängelse. Polisens mycket pressade situation tvingar fram prioriteringar som är alldeles för långtgående och borde vara oacceptabla. Justitieministern framhärdar att antalet poliser ökar, men det är uppenbarligen inte tillräckligt eftersom denna typ av orimliga prioriteringar måste göras. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ministern följande: Vilka ytterligare åtgärder avser justitieministern att vidtaga för att inte två tredjedelar av alla brott ska direktavskrivas?
fr · GR11811 · 2004-02-24 00:00:00 — Fråga 2003/04:811 av () till statsrådet om arbetsskada Alla människor som skadas i arbetslivet omfattas av försäkringar reglerad i lagstiftning som ger den drabbade en viss ekonomisk ersättning för arbetsskada som medfört nedsatt arbetsförmåga. Efter att arbetsskadan är anmäld, prövad och godkänd torde ersättning utgå till de drabbade. Med kännedom om ett ärende som handlagts innan skadeersättningen slutligen beviljades och de konsekvenser detta medfört i form av nedsatt arbetsförmåga och utebliven skadeersättning, undrar jag vilka kriterier som gäller. När arbetsskadan är godkänd borde skadeersättning utgå skadan erhölls, i stället tycks det i detta fall vara när arbetsskadan godkändes @ först . Det innebär att den arbetsskadade får ersättning från beslutsdagen, utan att bli kompenserad för skadeersättning under de gångna 50 åren. Jag vill med anledning av ovan beskrivna fall ställa frågan till ansvarigt statsråd: Kommer statsrådet att vidta några åtgärder för att alla med en godkänd arbetsskada ska få skadeersättning från skadedagen?
fr · GR11812 · 2004-02-24 00:00:00 — Fråga 2003/04:812 av () till finansminister om moms på ideella organisationer Enligt uppgift planerar regeringen att lämna proposition till innan sommaruppehållet om momsbeläggning på ideella organisationers näringsverksamhet, enligt förslag i SOU 2002:74. Detta är en fråga som väckt mycket stor oro i . Om EG-direktivet genomförs fullt ut innebär det att second hand-försäljning på ideell basis för biståndsändamål ska beskattas, att deltagaravgifterna på studiecirklar kraftigt höjs, att Bingolotter och kyrkkaffe momsbeläggs och att kassörssysslan i ideella föreningar blir svår att tillsätta. Det får kort sagt mycket stora konsekvenser för människors vilja att engagera sig på ideell basis i ett arbete som utgör ett positivt kitt i samhällsgemenskapen. Någon tillfredsställande konsekvensanalys av utredningens förslag har ej gjorts. Även om av föreningarna skulle omfattas av ett nytt regelverk skulle det få stora effekter då dessa står för stor andel av den totala verksamheten. En del EU-länder, exempelvis undantar ideella verksamheter från mervärdesskatt. och har i sitt remissvar framhållit att det inte är nödvändigt att genomföra en förändring med anledning av EG-direktivet. Jag är av samma mening. Finansministern har i interpellationsdebatt lovat att inte försvåra för folkrörelserna. Avser finansministern att stå fast vid sitt tidigare löfte om att inte försvåra för den ideella sektorn eller har finansministern för avsikt att på något sätt försvåra för föreningarna i ?
fr · GR11813 · 2004-02-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:813 av () till statsminister om utlovade regionala insatser I partiledardebatten sade statsministern följande i sitt inledningsanförande: "När resurserna inte finns eftersom ekonomin står still växer också motsättningarna. Vi behöver kombinera en traditionell regionalpolitik med moderna satsningar i infrastruktur och utbildning. Regeringen har just nu framför sig följande punktprogram. Först behöver vi göra särskilda insatser på , i och på den . De programmen kommer att presenteras för ." Beskedet är välkommet, inte minst i , som har den högsta arbetslösheten i landet och skyhöga siffror inom till exempel byggbranschen, där är arbetslösa. Vad dessa insatser ska bestå av och när de ska presenteras verkar dock inte ha lett till några större aktiviteter från regeringens sida. De regionala företrädarna är de som bäst kan bedöma vilka åtgärder som behöver göras och borde föranleda täta kontakter från regeringens sida med dessa företrädare. är i ett utsatt läge och de föreslagna insatserna bör presenteras i den kommande vårbudgeten. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsminister : Vad avser statsministern att göra för att ta fram de föreslagna insatserna enligt intentionerna i frågeställningen och i vilket sammanhang ska de presenteras?
fr · GR11814 · 2004-02-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:814 av () till jordbruksminister om bidragsrätter för lantbrukare som ingått åtagande om restaurering av betesmark För att öka andelen värdefull slåtter- och betesmark erbjuds lantbrukare ersättning för restaurering av sådan mark. Ersättningen ges för de kostnader lantbrukaren har som kan uppgå till . Villkoret från statens sida är bland annat att lantbrukare förbinder sig att hävda marken efter restaureringsperioden. Det innebär att lantbrukare kan ingå ett åtagande att bruka en viss mark . För dessa lantbrukare kan förslaget till den svenska tillämpningen av MTR innebära allvarliga problem. För övriga naturbetesmarker kommer de nya generella arealersättningarna att utgå. Om restaureringsarbetet inte har kommit tillräckligt långt så riskerar de lantbrukare som ingått ett åtagande för restaurering att ha ett åtagande att bruka marken i upp till utan motsvarande ersättningar som övriga lantbrukare med samma produktionsvillkor kommer att ha. Det är inte rimligt att försätta lantbrukare i en sådan situation när de har anslutit sig till ett av regeringen infört stöd. En rimlig lösning på problemet skulle kunna vara att genom regelverket för de nya stöden garantera att de marker som ingår i ett restaureringsåtagande för slåtter- eller naturbetesmark också ges bidragsrätter. Min fråga till jordbruksminister är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att garantera att de lantbrukare som ingått ett långsiktigt åtagande om restaurering av slåtter- och betesmarker får del av de nya generella arealersättningarna?
fr · GR11815 · 2004-02-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:815 av () till utbildningsminister om sanktioner för att förhindra våld i skolan För sedan utsatte några elever vid i en lärare för en grov kränkning. Eleverna uppsökte läraren, som vid tillfället undervisade i en annan klass, och kastade medhavd mat på denne inför klassen. Eleverna hotade också läraren. En av eleverna har vägrat be om ursäkt för sitt beteende. i har inte accepterat läget, utan vill flytta på den elev som både kastade mat på och hotade läraren. ska utreda fallet, men säger redan nu i medierna att det inte är tillåtet att flytta en elev av disciplinära skäl. Skolan har i väntan på besked om flyttningen valt att tillfälligt stänga av eleven. Även det är en åtgärd som är tvivelaktig enligt skollagen. Vuxenvärlden i allmänhet och skolan i synnerhet har en skyldighet att förmedla kunskap om vad som är rätt och fel, tillåtet och oacceptabelt till eleverna. Om alla sanktionsmöjligheter saknas mot elever som bryter mot regler får vuxenvärlden uppenbara svårigheter att fullgöra sitt uppdrag att överföra normer och värderingar till barn, ungdomar och elever. Jag vill därför fråga utbildningsministern vad han avser att göra för att ge skolan möjligheter till sanktioner för att förhindra våld och kränkningar i skolan.
fr · GR11816 · 2004-02-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:816 av () till justitieminister om hatbrott mot homosexuella Ny statistik från visar att trenden med ett ökat antal hatbrott fortsatte även och att den största ökningen fortsatt finns inom kategorin homofobiska brott. Med homofobiska brott avses brott direkt mot homosexuella på grund av deras sexuella läggning, brott där gärningsmannen tror att offret är homosexuell och därför begår brott mot honom eller henne eller där gärningsmannen uttrycker missaktning mot homosexuella eller homosexualitet generellt. Som vanligt kan ökningen bero antingen på en ökad benägenhet att anmäla brott, en faktisk ökning av brott eller en kombination därav. Det finns en ökad medvetenhet om att hatbrott ska prioriteras av rättsväsendet och bedömas allvarligare. Tyvärr verkar polis och rättsväsende fortfarande ta alltför lätt på hatbrotten. av alla anmälda hatbrott leder till åtal. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att stävja hatbrotten och det ökade våldet mot homosexuella?
fr · GR11817 · 2004-02-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:817 av () till justitieminister om rättssäkerhet för homosexuella Trots ökad kunskap generellt och trots att homosexuella har blivit synligare i samhället så fortsätter homofobin att vara stark. Studier som jämfört homosexuella bland olika etniska grupper finner oftast att homosexuella män diskrimineras mer och värderas lägst, något som verkar slå igenom även i vårt rättsväsende. Det är inte försvarbart i ett rättssamhälle att vissa grupper ställs utanför den rättstrygghet vi alla ska omfattas av. Okunnighet, likgiltighet eller vanans makt gör tydligen att rättsväsendet inte utnyttjar de redskap mot hatbrott som finns. Därför måste regeringen se till att polis och rättsväsende får den utbildning som krävs för att inse vad dessa brott grundar sig på och hur man stävjar den ständigt ökande nivån, såväl som ett generellt ökat arbete mot homofobi på bred front. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att säkerställa att det svenska rättssystemet lever upp till kravet om likhet inför lagen oavsett sexuell identitet?
fr · GR11818 · 2004-02-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:818 av () till utrikesminister om situationen i gick till parlamentsval. Ett val som föregicks av att det konservativa så kallade underkände minst hälften av de reformvänliga kandidaterna och hindrade på så sätt dessa att ställa upp i valet. På så vis beskar man också det iranska folkets rätt att rösta fritt. Därigenom har återigen visat sin ovilja att reformera det politiska styrelseskicket i landet. En demokratisk utveckling i verkar därmed mer avlägsen . EU har mycket riktigt kallat valet för "en tillbakagång för demokratin" och uttryckt stor besvikelse över att ett mycket stort antal kandidater hindrades från att delta. Dock har EU inte uttalat sig angående om relationen med kommer att försämras eller ej. Inte heller den har deklarerat hur man önskar hantera den politiska utveckling som valet resulterat i. Mot bakgrund av det ovan sagda vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Hur avser utrikesministern att agera, i EU eller i andra forum, i förhållande till och den senaste tidens politiska utveckling för att förhindra ytterligare tillbakagång vad gäller demokratiseringen i ?
fr · GR11819 · 2004-02-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:819 av () till utbildningsminister om bidragen till gymnasiefriskolorna har avlagt rapport till regeringen om hur de nya ersättningsreglerna till fristående gymnasieskolor fungerar. De problem vi återkommande varnat för har bekräftats. Dagens regler ger merarbete och osäkerhet. Friskolor måste förhandla med ett mycket stort antal kommuner, som ger olika stora bidrag. Det förekommer att skolor måste förhandla med upp till 50 olika kommuner, som sedan ger olika stora bidrag. Bidragen kan variera kraftigt @ mellan 75000 och 150000kr @ och alltså vara dubbelt så stora från den ena kommunen jämfört med den andra. Detta gör verksamheten svårplanerad. Vissa kommuner betalar ut bidraget , vilket drabbar skolornas likviditet hårt. Det råder bristande insyn i hur kommunerna beräknar bidragens storlek. Att för varje elev behöva förhandla med kommunen om var ersättningsnivån ska ligga är tidsödande och kostsamt för friskolorna. Reglerna för att fastställa bidragsbelopp innebar bara ett extra administrativt arbete för kommuner och fristående skolor motsvarande 40 helårstjänster. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att skapa ett rättvist och effektivt system för bidrag till landets gymnasiefriskolor?
fr · GR11820 · 2004-02-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:820 av () till utbildningsminister om rättssäkra ersättningsregler för gymnasiefriskolor Det råder betydande rättssäkerhetsbrister för landets gymnasiefriskolor. De fristående gymnasieskolorna är i mycket hög grad beroende av kommunernas tolkning av bidragsbestämmelserna. Olika kommuner tolkar reglerna olika. Kommuner och friskolor tolkar också reglerna olika. Det råder oklarhet kring begreppen på samma grunder och skolans kostnader. Osäkerhet råder även om hur och i vilken omfattning hänsyn ska tas till skolans åtagande och elevens behov. Det är vanligt att kommuner ger en ersättning som sägs motsvara kommunens självkostnad, även om friskolan erbjuder en egen och annan variant av det berörda nationella programmet. Kommunens beslut är ett myndighetsbeslut. Den fristående skolan kan i princip inte överklaga ett beslut om bidrag som fattats av annan kommun än där skolan har sitt säte. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att göra bidragsreglerna för fristående gymnasieskolor rättssäkra?
fr · GR11821 · 2004-02-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:821 av () till justitieminister om kvinnors rätt till eget pass Våra passkontroller passeras av kvinnor som inte medges inneha ett eget personligt pass. Vid inresa från tredje land är det den nationella lagstiftningen i respektive land som bestämmer vilka krav som ställs på passdokument. Detta synsätt har lett till att kvinnor inte förväntas uppvisa något eget pass vid gränskontroll. Inom Schengenområdet finns enligt uppgift inte frågan om kvinnors pass reglerad. Att som fallet är för många kvinnor förvägras pass och hänvisas till att endast stå med i mannens pass är förnedrande för kvinnan. Det är angeläget att frågan om kvinnors rätt till eget pass tas upp både i och internationellt. Jag vill fråga justitieministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att tillförsäkra kvinnor rätten till eget pass.
fr · GR11822 · 2004-02-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:822 av () till näringsminister om konkurrensfrågor Regeringen uttalar att dess konkurrenspolitik utgår från ett konsumentperspektiv. Den ska bidra till effektiva och öppna marknader som moderniserar och utvecklar samhället och ger utrymme för nya produkter. Ett av regeringens uttalade mål för konkurrenspolitiken är att sunda spelregler mellan privat och offentlig sektor råder. Rådet för konkurrens på lika villkor har bevakat konkurrensfrågor. Rådet har gjort bedömningar och uttalat sig i frågor som kommit till dess bord. Vid flera olika tillfällen har man fördömt offentlig skattefinansierad näringsverksamhet som konkurrerat med privata företag. Ändå fortsätter offentligt ägda och skattefinansierade näringsverksamheter att konkurrera ut privata företag som om inget hänt. Det beror på att var en tandlös tiger utan sanktionsmöjligheter. ska ta över verksamhet. Så länge inga lagar, regler eller sanktionsmöjligheter finns så kommer dock offentligt ägda och skattefinansierade näringsverksamheter att fortsätta att konkurrera ut privata företag. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att offentlig, skattefinansierad näringsverksamhet fortsättningsvis inte ska tillåtas konkurrera ut privata företag?
fr · GR11823 · 2004-02-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:823 av () till näringsminister om standardiserad dubbelriktad kommunikation Fem miljoner nya elmätare för tätare mätningsintervall ska installeras . Om kommunikationen är dubbelriktad och följer en enhetlig standard kan mätarna skapa förutsättningar för byggnadsautomation. Detta skulle bland annat medföra stora möjligheter att styra värme och ventilation så att förbrukning av elenergi och effekt minskar väsentligt. Det skulle även ge möjligheter att öka husets säkerhet gentemot brand, vattenskador och inbrott. Avser att ställa krav på standardiserad dubbelriktad kommunikation eller utreda denna möjlighet?
fr · GR11824 · 2004-02-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:824 av () till näringsminister om laststyrning av elnätet Risken för effektbrist i det svenska elnätet har, särskilt , uppmärksammats i olika sammanhang. Ett alternativ eller komplement till att bygga nya kraftverk eller förstärka ledningsnätet är laststyrning. Man kan till exempel genom kommunikation med vissa moderna elmätare under den korta tid då effektbrist är nära med automatik koppla ur elvärme och varmvattenberedare hos ett stort antal konsumenter, som i förväg gett sitt samtycke till det och kompenseras ekonomiskt för det. Laststyrning kan ses som ett sätt att effektivare använda energi, eftersom det är väldigt ineffektivt att överbelasta elnätet med värmelaster. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga statsrådet: Hur avser statsrådet att ta till vara och stimulera den moderna teknikens möjligheter till laststyrning för att undvika effektbrist i elförsörjningen?
fr · GR11825 · 2004-02-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:825 av () till utbildningsminister om Wärnerssonpengarna om Wärnerssonpengarna och dess konsekvenser för kommunerna visar att de så kallade Wärnerssonpengarna har tvingat kommuner till ett kortsiktigt tricksande för att uppfylla statens bidragvillkor, i stället för att ge en ökad fokusering på en kvalitativ utveckling av skolan. Wärnerssonpengarna sätter fokus på åtgärder för ökad personaltäthet i allmänhet, inte på fler eller bättre lärare eller andra åtgärder som visat sig ge effekt på skolans kunskapsresultat. Kraven för att få del av Wärnerssonpengarna har lett till att kommuner ensidigt försökt öka den statistiska personaltätheten. För kommuner i ekonomiskt bekymmer har det hägrande statsbidraget skapat incitament att konsumera mer, trots att plånboken redan är tömd. kommer denna kortsiktighet i synen på skolans finansiering att börja underminera verksamheten. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att landets skolor ges möjlighet att själva planera verksamheten och ytterst avgöra hur resurstillskott bäst kan användas för att stärka kvaliteten?