ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11317 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:317 av () till utrikesminister om nordiskt samarbete om ambassader De nordiska länderna har en lång tradition av diplomati och förhandlingar. De nordiska länderna samverkar också med varandra när det gäller utländska beskickningar. Samlokalisering mellan ett eller flera nordiska länders ambassader sker . Mest påtagligt och uppskattat är kanske ambassadsamarbetet i . Samlokalisering sker även i andra länder. har som enda nordiskt land haft en ambassad i . Ambassaden lades ned . Det innebär naturligtvis en försvagning av utlandskontakterna. Beröringspunkterna mellan och är många och det finns gemensamma intresseområden som känns angelägna för båda parter, exempelvis frågor om miljö, nedrustning, våld mot kvinnor, barnprostitution, motstånd mot dödsstraff och avskrivning av utlandsskulder. består EU av en rad katolska länder och det är viktigt att också bevaka de katolska kärnfrågorna nära. Heliga stolens informationsnät är världsomfattande. Därför är tillgängligheten viktig. Om inte anser sig kunna fortsätta att driva en ambassad i ensamt borde andra lösningar sökas. Ett nordiskt samarbete borde då ligga nära till hands. Därför vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att söka samarbete med de övriga nordiska länderna om en samlokaliserad ambassad i ?
fr · GS11318 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:318 av () till utrikesminister om nordisk diplomatutbildning Det nordiska samarbetet har många dimensioner, allt från gränshindersproblematiken till samarbete internationellt. Inte minst det senare är viktigt. har sin rättmätiga plats i en värld som ständigt förändras. Ett ökat nordiskt samarbete inom EU stärker möjligheter till påverkan. Ett nära och effektivt samarbete med de baltiska länderna är nödvändigt och förstärker också den samlade effektiviteten i arbetet för gemensamma nordiska angelägenheter. Ett område som ett samarbete kunde vara av betydelse är inom utbildningen av diplomater. Genom ett samarbete stärks kunskapen om våra länder och det vi har gemensamt. Ett samarbete ger också möjligheter till en bredare och effektivare utbildning. Undersökningar om dessa möjligheter pågår. Ökad förståelse för varandras länder är en förutsättning för ökat samarbete mellan länder. Detta behövs såväl inom EU som i ett globalt perspektiv. Jag vill därför fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att få till stånd en gemensam nordisk diplomatutbildning?
fr · GS11319 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:319 av () till statsrådet om nordiskt samarbete på biståndsområdet Mellan de nordiska länderna finns ett samarbete i vissa biståndsfrågor. Nordic plus-initiativet är ett sådant exempel. Det är ett utvecklingspolitiskt samarbete i för att harmonisera nordiskt utvecklingsarbete så att det blir mer effektivt och mindre splittrat. , , och har bland annat slutit avtal med och för att harmonisera biståndet i . De nordiska länderna har också inlett samarbetsprojekt med och för att utvärdera på vilket sätt de olika organisationerna uppför sig på landsnivå och hur det bidrar till större effektivitet i de olika samarbetsländerna. Den svenska politiken för global utveckling har genom beslut utvidgats så att alla politikerområden omfattas och ska samverka i utvecklingsarbetet. Min fråga till biståndsministern är: Vilka åtgärder avser biståndsministern att vidta för att öka harmoniseringen av det nordiska utvecklingsarbetet gentemot utvecklingsländerna att också omfatta alla politikerområden inom ?
fr · GS11320 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:320 av () till jordbruksminister om jägare med funktionshinder Om en människa med funktionshinder vill jaga så måste denna kunna ta sig fram. Då krävs ofta ett fyrhjulsdrivet motorfordon. Jägare med funktionshinder måste numera ange vilket vilt de ska jaga, och hur mycket vilt de tänker fälla, för att få använda "fyrhjuling" vid jakt. Detta är något som borde anses vara diskriminerande, jämfört med andra jägares situation. Bakgrunden är ett EU-direktiv som reglerar alla undantag från "vanlig" jakt och dit hör jakt från motorfordon, som i vanliga fall är helt förbjudet. Det borde vara rimligt att i jaktförordningen ändra så att ett permanent rörelsehinder utgör grund för undantag i reglerna. Min fråga till jordbruksministern är: På vilket sätt kommer ministern att verka för att jägare med funktionshinder ska kunna jaga på likvärdiga villkor som övriga jaktkamrater?
fr · GS11321 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:321 av () till utbildnings- och kulturminister om I samarbetar 14 universitet och högskolor inom ramen för . Totalt innebär detta att 140000 studenter, 6500 doktorander och 10000 forskare knyts närmare varandra till nytta för både den akademiska världen som samhället i dess helhet. Detta samarbete är mycket fruktbart och har en mycket stor potential för fortsatt utveckling. Redan nu står lärosätena i sig väl i internationell jämförelse, man ligger på femte plats i när det gäller publicerade vetenskapliga artiklar. som samarbetet funnits har antalet studenter som studerar på andra sidan sundet ökat från ett tjugotal till runt 3000. Men precis som för Öresundsintegrationen i allmänhet drabbar av de barriärer som finns mellan och . För att fullt ut få förutsättningar att dra nytta av samarbetets dynamik måste ett antal barriärer rivas. Den svenska högskolemomsen är en barriär som krånglar till samarbetet. Ett annat problem är att olika tidpunkter för beslut om finansiering av forskningsprojekt skiljer sig åt på den svenska och danska sidan vilket försvårar gemensamma projekt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att riva barriärer för fortsatt utveckling av .
fr · GS11322 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:322 av () till statsrådet om ombyggnad väg 51, förbifart Svärtinge För cirka en månad sedan var statsrådet nere i och informerade sig om angelägna östgötska vägprojekt. Enligt tidningsuppgifter lovade då att den nya förbifarten väg 51 förbi Svärtinge kommer att börja byggas . Efter att detta löfte avgivits har regeringen presenterat sitt "Trollhättepaket". Osäkerheten och oron har blivit stor för att ombyggnad förbifart Svärtinge ska senareläggas. Denna ombyggnad är mycket angelägen av flera skäl, inte minst för att måste kunna transportera sina stora tunga turbiner på ett bra sätt till hamn. Självklart har frustrationen blivit mycket stor i för att den angelägna ombyggnaden förbi Svärtinge kanske inte kommer att genomföras . Ska tillverkningen av turbiner i drabbas av "Trollhättepaketet"? Mot bakgrund av detta frågar jag statsrådet om hon kommer att infria sitt löfte om att förbifart Svärtinge kommer att påbörjas ?
fr · GS11323 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:323 av () till jordbruksminister om livsmedelsindustrins konkurrensförmåga Export av livsmedel betraktar vi med rätta som en utvecklingspotential för . Både kvalitets- och miljöskäl talar för det. Om ska kunna konkurrera utomlands och därmed också stärka jordbruks- och livsmedelssektorn i måste berörda myndigheter vara lyhörda för branschens krav och önskemål. Det ska givetvis ske under stor hänsyn till kvalitets- och miljökrav. Ett exempel är kycklingexport till som är en mycket intressant marknad. Kravet för att få exportera till är att och den kycklingslakt som bedrivs är godkänd. Ansvarig myndighet är . Trots påstötningar från branschen har ingenting hänt. Det ska jämföras med situationen i till exempel . Danskarna är den största exportören av kyckling till och säljer mycket billigt. En bidragande orsak är att danskarna har andra utlandsmarknader som betalar betydligt bättre än vad svenska kycklingproducenter får. Svensk livsmedelsindustri måste kunna konkurrera på utlandsmarknader på likvärdiga villkor. Det gäller då inte minst kycklingbranschen och till exempel det problem vid export till som här har redovisats. Hinder av det slaget måste undanröjas. Mot bakgrund av det redovisade exemplet om kycklingexport vill jag fråga jordbruksministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att stärka svensk livsmedelsindustris konkurrensmöjligheter.
fr · GS11324 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:324 av () till socialminister om rätten till abort på Kvinnorna på har inte rätt till en legal och säker abort. För att få avbryta en graviditet måste det föreligga tungt vägande skäl. Däremot kan de färöiska kvinnorna resa till och där genomföra en abort. Att regelverket ser olika ut beror på att är en del av men ändå har självstyre i många frågor. Vilka åtgärder avser socialminister att vidta för att kvinnor inom hela ska få rätt till legala och säkra aborter?
fr · GS11325 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:325 av () till jordbruksminister om jordbrukets produktionskostnader Den svenska konsumenten väljer att köpa billigt och det är svårt att få någon att betala för kvaliteten. Just nu talar handeln mycket om det felaktiga i att sälja importerade ägg från burhöns. Förutom detta finns även importkött från andra djur, till exempel grisar, som föds upp under förhållanden som är förbjudna enligt svensk lag. har fortfarande högsta produktionskostnader, eftersom vår djurskyddslag kräver större boxar som ger större byggnader och halm som ger mer arbetskostnad. Ny lagstiftning i form av en ny L100 för byggnader har införts liksom nya regler för spridningsarealer för gödsel. Gällande spridningsarealerna har självt ett pågående försök som skulle ligga till grund för beslut, men resultatet av detta har inte inväntats utan beslutet om kraven på ökad spridningsareal har redan tagits. L100:an bygger på EU-regler, men i har man gjort tillägg och här ingår ett beslut innehållande att en grisningsbox måste ha en radie på . Detta höjer ytterligare byggkostnader och ger ingen bättre närmiljö för suggan eller hennes smågrisar. Grisproducenterna ser flera av dessa förslag som dåligt vetenskapligt underbyggda, utan till stor del byggda på känslomässigt tyckande. De vill att man avvaktar med den här typen av beslut tills man på ett vetenskapligt sätt kan visa vilka eventuella positiva effekter det skulle ha för djur och natur. Vad avser jordbruksministern att göra för att minska jordbrukets produktionskostnader och minska extra pålagor så att till exempel grisbönderna får lika villkor som sina konkurrentländer?
fr · GS11326 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:326 av () till jordbruksminister om de finska nationella stöden och konkurrensen inom jordbruksproduktionen har lägsta pris till till exempel grisproducenterna. har lika lågt pris men de har dessutom sina statliga stöd ovanpå. De har ett stöd på knappt 3kr per kilo griskött. De finska omfattande stöden till lantbruket är omstridda men de blir ändå kvar . Stödsystemet i skapar ytterligare snedvriden konkurrenssituation mellan svensk och finsk jordbruksproduktion. Totalt betalas det till den finska gris- och fjäderfäproduktionen inom det så kallade nationella stödet med mera , ca . Av detta går ca till finsk äggproduktion och lika mycket till kycklingproduktionen. Resterande går till den finska grisproduktionen. Dessutom ges investeringsstöd med ca till jordbruket. De finska nationella stöden har långsamt trappats ned, totalt . lantbrukare lider redan av en snedvriden konkurrens även om inte hade nationella stöd. Med deras nationella stöd blir situationen ännu mer snedvriden. Vad avser jordbruksministern att göra för att komma till rätta med sund företagsamhet för jordbruket så som lika konkurrensvillkor ändå är?
fr · GS11327 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:327 av () till jordbruksminister om antalet salmonellafall Grisproducenterna i har gått igenom lågkonjunktur nummer två sedan EU inträdet. Denna har dock inte varit så djup och lång som den 1998@1999. har priset sakta krupit uppåt och det ligger på 11:70kr per kilo kött. De flesta nyinvesterade stallar har dock en kalkyl som bygger på ett genomsnittspris på 12kr. Detta slår självklart extra hårt på den yngre generationen som har nystartat. Den svenska konsumenten väljer att köpa billigt och det är svårt att få någon att betala för den svenska kvaliteten. Kostnaderna i sjukvården har stigit enligt inslag på Ekot på grund av ett ökat antal salmonellafall i och detta beror enbart på importerad köttråvara. Varför tar vi kostnaderna i båda ändar i ? Både extra kostnader i produktion för en rigorös säkerhet och köp av importkött som det inte ställs samma krav på som vår egen produktion, dessutom tillkommer sjukvårdskostnaderna. Vad avser jordbruksministern att göra för att minska antalet salmonellafall i ?
fr · GS11328 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:328 av () till statsrådet om bristande jämställdhet i skolan Under skolmässorna i och genomförde UR (Utbildningsradion) en undersökning om jämställdhet i skolan. Den visade att av lärarna i ansåg att pojkar och flickor bemöts likadant i skolan. menade att pojkar får mest utrymme i klassrummet eller gruppen. En tredjedel av lärarna tyckte inte att läromedlen var jämställda. Var fjärde gymnasielärare beskrev skolmiljön som otrygg. av lärarna ansåg att det behövs (mer) jämställdhetsarbete i skolan men bara var tredje arbetade med det. Avsaknad av tid, material och kunskaper uppgav de flesta som de största hindren. av lärarna hade inte fått i uppdrag av sin chef att arbeta med jämställdhetsfrågor bland elever och förskolegrupper. Resultatet av undersökningen är ett uppseendeväckande underkännande av skolans jämställdhetsarbete. Enligt skolans egen betygsskala borde det snarare bli ett streck, det vill säga omöjligt att betygssätta på grund av dålig närvaro. Jag vill fråga statsrådet : Kommer statsrådet att vidta några omedelbara åtgärder för att få fart på jämställdhetsarbetet i landets skolor?
fr · GS11329 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:329 av () till statsrådet om fågelinfluensan har det rapporterats om utbrott av fågelinfluensa på olika håll i världen. Fågelinfluensa har drabbat fjäderfäbesättningar hårt i olika delar av världen, men har sjukdomen visat sig kunna överföras direkt till människan. Många länder i har varit drabbade men även drabbades . Fågelinfluensan är en allvarlig smittskyddsfråga och ger stora ekonomiska konsekvenser för de drabbade länderna. I förlängningen kan det bli ett allvarligt hot mot folkhälsan om fågelinfluensaviruset utvecklas till farligare former. Den senaste alarmerande rapporten kom i när WHO gick ut och varnade för att det finns risk för en världsomspännande epidemi av fågelinfluensa och att myndigheterna måste vidta åtgärder för att undvika en kris. En av WHO:s slutsatser är att det behövs en bred global mobilisering från regeringar, läkemedelsföretag och forskarsamhället när det gäller att öka ansträngningarna för att hindra smittspridning och få fram ett influensavaccin. Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet att ta några initiativ för att ska kunna bidra till skärpt beredskap och aktiva åtgärder för att få fram en lösning av problemet med fågelinfluensa?
fr · GS11330 · 2004-11-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:330 av () till finansminister om moms på böcker i mp3-format finns det möjlighet att till en låg kostnad ladda ned böcker från nätet i mp3-format. Man kan sedan njuta av sin bok varsomhelst i en portabel mp3-spelare. Det är ett helt nytt sätt att läsa böcker och ett bra sätt att kunna nå nya grupper, exempelvis yngre läsare, dyslektiker eller synskadade. Detta överensstämmer väl med det kulturpolitiska målet att läsningen ska öka. Dagens skattepolitik motverkar dock böcker i mp3-format. Som läget är nu är momssatsen för dessa böcker medan pappersböcker och ljudböcker i bokhandeln beläggs med moms. Det medium man väljer för boken borde inte vara avgörande för vilken moms som ska tas ut. Avser statsrådet att agera för att få en enhetlig låg momssats på alla böcker, oavsett medium?
fr · GS11331 · 2004-11-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:331 av () till utrikesminister om blockaden av utbröt en konflikt i . Områdets armeniska majoritet lämnade in en ansökan att skulle tillhöra och inte . Azerierna svarade med något som närmast kan liknas med pogromer mot armenier. Armenierna försvarade sig dock och ett långt krig tog sin början. Ett stillestånd i striderna kom till stånd . Men har blockerats av och . Denna blockad strider mot internationell lag och är till förfång för alla tre länderna, dock allra mest för . har utropat sig som egen republik med egen president och regering. Denna regering erkänns dock inte av någon. Trots olika försök har inte lyckats lösa konflikten. som söker medlemskap i har en nyckelroll i sammanhanget. Det torde vara orimligt med en EU-medlem som bryter mot internationell lag. Frågan om ställning är alltså inte längre bara en fråga för utan även för EU. Ett framtida EU-inträde för är följaktligen förbundet även med en lösning av och ett hävande av blockaden mot . Jag frågar därför utrikesminister : Vilka initiativ avser ministern att vidta i EU för att förmå att bidra till en lösning av Nagorno-Karabach-frågan bland annat genom att häva blockaden mot ?
fr · GS11332 · 2004-11-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:332 av () till utrikesminister om forskning om folkmordet i det 1915 För att vända uppmärksamheten från förlusterna för under genomförde den ungturkiska regeringen omfattande pogromer mot flera av landets minoriteter. De som drabbades var armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och greker. Det som genomfördes var ett folkmord. Dessa händelser hör till den turkiska statsbildningens förhistoria. Med utropande av Republiken fick folkmordet ett slut. Trots att folkmordet inträffade under det har de förföljda minoriteternas öde varit en svårhanterlig fråga, förbunden med skuld och skam, för den senare bildade turkiska staten. Så länge man inte omsorgsfullt låter utforska det som skedde kommer den att förbli så. Utan att fråga oss varför lär vi oss inget av historien. Samma misstag kan upprepas igen, som i och . Genom att medverka till klarlägganden genom oberoende internationell forskning och öppna alla arkiv från tiden före bildande kan stärka sitt anseende i och övriga världen. Inför eventuella medlemsförhandlingar är det viktigt att den turkiska staten medverkar till ett sådant klarläggande. Den har uttalade stöd för ett agerande i den riktningen. Jag frågar därför utrikesminister : Vilka aktiva åtgärder har ministern för avsikt att vidta, i och utanför EU, för att inför eventuella medlemsförhandlingar ska underlätta oberoende internationell forskning och öppna sina arkiv så att omvärlden ska få klarhet kring folkmordet på armenier, kaldéer, assyrier, syrianer och greker 1915?
fr · GS11333 · 2004-11-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:333 av () till statsrådet om tågtrafik längs Norra stambanan arbetar med att anpassa Norra stambanans sträckning mellan och till höghastighetståg. Arbetena beräknas pågå och kommer att innebära att banan har begränsad framkomlighet. Tanken är att banan sedan ska trafikeras med höghastighetståg, till exempel X2000. , som trafikerar denna sträcka , måste med anledning av banarbetena anpassa sin trafik och meddela hur man planerar att bedriva trafiken. SJ uppger att man har tre olika alternativa lösningar som man överväger. Man kan välja att upprätthålla trafiken så gott det går med tanke på banarbetena. Man överväger också att flytta all sin trafik från denna sträcka till Ostkustbanan tills arbetena är färdiga, och sedan återuppta trafiken på Norra stambanan. Det tredje alternativet är att flytta över all trafik till Ostkustbanan permanent, och därmed överge Norra stambanan. Oavsett vilket alternativ SJ väljer kommer resultatet att innebära problem för de människor som bor och reser längs denna sträcka. Men de två alternativ som innebär att SJ överger Norra stambanan, tillfälligt eller permanent, skulle få långtgående effekter för många människor i , , och andra orter längs linjen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att trygga en kollektivtrafik av hög standard längs Norra stambanan om SJ beslutar att flytta sin trafik till Ostkustbanan?
fr · GS11334 · 2004-11-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:334 av () till justitieminister om det rättsliga samarbetet inom EU Det rättsliga samarbetet inom ramen för EU-samarbetet är viktigt och en förutsättning för att förebygga, förhindra och lagföra allvarlig brottslighet. Det krävs ett utökat samarbete inom det rättsliga området medlemsstaterna emellan. Men det fordras också, en i allmänhetens ögon, hög trovärdighet i systemet. Det krävs att medlemsstaternas olika rättssystem blir begripliga och att dessa kan förstås och accepteras av allmänheten. Till det fordras information och kunskap. Fler människor, särskilt unga, reser över gränserna och kan riskera att bli föremål för rättsliga ingripanden. beslutade Södra Roslags tingsrätt att utlämna den svenske medborgaren till med stöd av den europeiska arresteringsordern. I ska ställas inför rätta anklagad för ett mycket allvarligt brott. har även fått personer utlämnade på ett effektivt sätt från andra länder, för att kunna ställas inför rätta i vårt land. För allmänheten blir situationen mycket förvirrad och otrygg när advokater med hög trovärdighet hävdar att denne svenske medborgare kommer att bli utsatt för en rättegång där grundläggande rättssäkerhetskrav saknas. Det hävdas även att denne medborgare kan bli föremål för ytterligare häktning på bortemot 18 månader. Min fråga blir då: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att säkerställa att svenska medborgare får, enligt med svenska mått mätt, en rättssäker prövning i domstol utomlands?
fr · GS11335 · 2004-11-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:335 av () till justitieminister om polisens möjligheter att verkställa avvisningar Polisen har utöver brottsbekämpningen andra viktiga uppgifter att utföra. En av dessa är att verkställa avvisningar av utlänningar som inte har rätt att vistas i . Dessa utlänningar har ett lagakraftvunnet beslut och måste lämna landet, men gör det inte frivilligt. Bara i finns inom polisen närmare 3000 ärenden av utlänningar som ska avvisas från landet. Drygt 1300 av dessa ärenden är äldre än . var inflödet 123 nya ärenden bara i norra där det arbetar fem personer. Inom hela arbetar knappt 15 personer med denna typ av ärenden. Om inte avvisningen sker , inträder preskription och utlänningen får ett uppehållstillstånd. tvingas bevilja uppehållstillstånd till personer bara av det skälet att preskriptionstiden inträtt då de inte avvisas från beslutet. Detta uteslutande därför att polisen saknar resurser att eftersöka personerna i fråga. Endast om en utlänning blir gripen för brott, omhändertagen av andra skäl som till exempel fylleri eller råkar blir stoppad i en trafikkontroll och kontrollerad finns en möjlighet att uppdaga en illegal vistelse. Det lönar sig alltså för en utlänning att strunta i kallelser från eller polisen för då finns chansen att tiden löser problemet och att preskriptionsregeln inträder och ett uppehållstillstånd beviljas. Det är varken rättssäkert eller acceptabelt. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att förändra denna situation?
fr · GS11336 · 2004-11-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:336 av () till utrikesminister om internationell fredsbevarande styrka till Det blir alltmer uppenbart: riskerar att bli ett nytt . Fredssamtalen mellan den sudanesiska regeringen och två rebellgrupper har bordlagts och ska återupptas om en månad. Det innebär att ytterligare tiotusentals människor riskerar att offra livet innan en lösning ens kan komma att skönjas. FN beskriver redan området som en av världens värsta humanitära kriser, med över 70000 omkomna @ en siffra som enligt WHO stiger med ytterligare 10000. Därtill är två miljoner människor på flykt från sina hem. FN:s speciella sändebud rapporterar dessutom att när både den sudanesiska regeringen och rebellgrupperna börjar förlora kontrollen över sina styrkor i så riskerar krigsherrar i stället att ta över området med än mer fruktansvärda konsekvenser. FN:s speciella sändebud menar nu att det enda sättet att förhindra en sådan utveckling och för att rädda civila är att sända en internationell fredsbevarande styrka till . Min fråga till utrikesministern blir därför: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att en internationell fredsbevarande styrka sänds till i i syfte att tillsammans med Afrikanska unionen garantera befolkningens säkerhet?