ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11501 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:501 av () till socialminister om läkarnas anmälningsplikt av patienter med alkoholproblem Enligt uppgift kör 15000 alkoholpåverkade personer bil på vägarna i . Ett stort antal människor dör eller skadas allvarligt i trafikolyckor där alkohol varit inblandad. Enligt körkortslagen är läkare skyldiga att anmäla till om de bedömer att en patient inte är lämplig att ha körkort, exempelvis beroende på alkoholmissbruk. Det är en skyldighet som fullgörs i mycket liten omfattning. I en enkät som docent gjort bland 426 läkare, framgår att av läkarna inte anmält en enda patient till för körkortsindragning. Det trots att läkarna uppgav att de i genomsnitt träffade 8,6 patienter med alkoholberoende, 4,alkoholmissbrukare och 5,med tydliga alkoholproblem. Som förklaring till varför de inte anmäler uppgav många av läkarna att de befarar en negativ patientkontakt eller till och med att de inte anser att det är läkarens uppgift. Att läkarna inte fullgör sin anmälningsskyldighet innebär att säkerheten för andra människor i trafiken äventyras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga vad ministern avser att göra för att få läkarna att fullgöra sin skyldighet att anmäla till när de bedömer att en patient inte är lämplig att ha körkort.
fr · GS11502 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:502 av () till utbildnings- och kulturminister om utbildningsinsatser om demens Antalet demenssjuka ökar i . Förhållandena för dessa varierar i landet, och även kunskapen för dem som ska behandla och rehabilitera dessa patienter. Det råder brist på utbildning om diagnostik, behandling och rehabilitering av äldre människor, särskilt de med demenssjukdomar. Närmare 200000 människor i lider av någon demenssjukdom. Trots detta är utbildningen på de flesta universitet och högskolor obetydlig. De flesta läkare har endast några timmars undervisning om demenssjukdomar under hela sin utbildning. Läkarna och även annan personal har därför små kunskaper om demenssjukdomarna och vilka konsekvenser dessa har för narkos, operation, nutrition, komplikationer och rehabilitering. Tillräcklig utbildning är nödvändig för att personal ska kunna göra utredningar, diagnos och behandling. Mycket lidande och stora kostnader kan sparas genom geriatrisk kompetens när äldre människor ska omhändertas, och detta gäller särskilt människor med demenssjukdom. Vad avser utbildningsministern att vidta för åtgärder för att öka utbildningsinsatserna om demenssjukdomar på läkarprogrammet?
fr · GS11503 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:503 av () till utrikesminister om genderutbildning för snabbinsatsgrupper offentliggjorde att utrikesministern på lanserade ett förslag om civila snabbinsatsgrupper inom ramen för EU:s säkerhets- och försvarspolitik. delar utrikesministerns ståndpunkt om att det finns ett behov av civila krisinsatser, både akuta som kan rycka ut med kort varsel och resurser att använda i ett senare skede i en konflikt. Det är av stor vikt att det finns en civil beredskap och kapacitet för såväl förebyggande civila insatser för att undvika en utveckling mot väpnade konflikter, som civila resurser att sätta in i ett återuppbyggnadsskede efter en väpnad konflikt. har, vad gäller militära internationella uppdrag, börjat implementera FN:s resolution , , som handlar om kvinnors deltagande i internationellt konfliktarbete. Jag förutsätter att utrikesministern avser att även implementera 1325 i de nu föreslagna civila snabbinsatsgrupperna. Min fråga till utrikesminister är: Hur avser ministern att implementera FN:s resolution i utbildningen av de planerade snabbinsatsgrupperna?
fr · GS11504 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:504 av () till utrikesminister om finansiering av civila snabbinsatsgrupper offentliggjordes det att utrikesministern, på ministerrådets möte, lanserat ett förslag om civila snabbinsatsgrupper inom ramen för EU:s säkerhets- och försvarspolitik. välkomnar detta initiativ av utrikesministern. Vi ser med glädje att frågan om utbyggnaden av civila resurser för krisförebyggande åtgärder nu får den prioritet den förtjänar. I offentliggörandet nämndes även vilka resurser som har anmält för deltagande i EU:s civila krishanteringsarbete. Det var glädjande att se att de anmälda resurserna har en så stor bredd. Jag förutsätter att personerna som är tänkta att ingå kommer att få vederbörlig utbildning och möjligheter att förbereda sig väl inför de kommande uppdragen - något som kräver en tillräcklig budget. Min fråga till utrikesministern gäller hur ekonomin och finansieringen ser ut av den svenska delen av dessa föreslagna snabbinsatsgrupperna. Hur avser utrikesministern att finansiera de svenska resurserna till EU:s civila snabbinsatsgrupper?
fr · GS11505 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:505 av () till statsrådet om pedagogiska kommunala bolag som huvudmän för Det populära Tom Tits i är ett kommunalt helägt bolag och först och främst ett pedagogiskt projekt. Syftet är att öka intresset för och kunskapen om naturvetenskap och teknik, vilket i hög grad sammanfaller med samhällets gemensamma intresse av att öka barns nyfikenhet för dessa frågor. Tom Tits Experiment har öppnat en förskola där barnens experimentlust och upptäckarglädje sätts i centrum. De har också intresse av att starta friskola med samma inriktning som på förskolan med naturvetenskap och teknik. har dock avslagit den inlämnade ansökan med hänvisning till att Tom Tits experiment är ett kommunalt helägt bolag. Beslutet motiveras av att lagen inte medger att man bolagiserar grundskolor. Problemet är således att huvudmannen är ett kommunalt bolag. medger dock att lagstiftningen i det nämnda fallet inte är helt tydligt. Lagstiftningen gör skillnad och behandlar kommunala, statliga och privata bolag olika. Detta oavsett den pedagogiska profilen och inriktningen. Detta är enligt min uppfattning inte rimligt. Jag anser att det inom lagens ram borde finnas utrymme för ett pedagogiskt kommunalt bolag att få starta fristående skolor. Det föreligger inget konkurrensförhållande utan kompletterar och skapar den mångfald som efterfrågas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet om han avser att förtydliga lagstiftningen om pedagogiska kommunala bolags möjlighet att starta fristående grundskola.
fr · GS11506 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:506 av () till statsrådet om placering av bistånd har tagit beslut om att inrätta och utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet. En utredning föreslog att institutet lokaliseras antingen i eller eftersom där finns den forskarmiljö som institutet behöver knytas till. Ledningen för och forskare från institutionerna för nationalekonomi, statskunskap, centrum för forskning om offentlig sektor, sociologi, och freds- och konfliktutveckling ser oerhört positivt på en placering i . Det finns således många goda argument för att placera institutet i . Den geografiska distansen till främjar den självständighet och det oberoende som institutet ska ha till Sida och . I forskar flera institutioner kring utvecklingsfrågor, ofta i sektorsövergripande projekt. Den samverkan passar väl in med den nya politiken för global utveckling där sektorssamordningen mellan olika politikområden är fundamental. bedömdes bedriva den främsta statsvetenskapliga forskningen i landet i den internationella utvärdering som genomfördes i regi. Institutionen besitter ledande kompetens på flera områden av relevans för det föreslagna institutet, till exempel offentlig förvaltning, policyforskning, miljöpolitik och demokratisering. Vilka åtgärder är biståndsministern beredd att vidta för att det nya utvärderingsinstitutet placeras i ?
fr · GS11507 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:507 av () till utbildnings- och kulturminister om finansiering av högskolan Antalet utbildningsplatser minskar nu inom högskolan. Detta sammanfaller med att antalet ungdomar ökat, vilket leder till att unga får allt svårare att komma in på högskolan. Det är enligt framför allt inom de stora utbildningsprogrammen som antalet studieplatser minskar. Neddragningarna beror på att högskolorna inte längre väljer att utbilda fullt lika många studenter över det takbelopp som regeringen ger till varje högskola. Det är utbildningar med tidigare mindre söktryck som får ta större delen av nedskärningarna. Det finns två huvudproblem med den förda politiken: För det första har högskolorna lockats att producera mer utbildning än vad de får betalt för. För det andra har styrningen av anslagen varit sådana att alldeles för många utbildningsplatser tillkommit inom teknik och naturvetenskap där det ofta är få platser på varje kurs och hög kostnad per student. Det senare har lett till en kraftig omsvängning på högskolorna och risken är kanske att nästan samtliga högskolor lägger ned utbildningsplatser inom vissa ingenjörsutbildningar. Problemet är att detta mycket väl kan vara utbildningar som är viktiga för framtida tillväxt och industrins behov av arbetskraft. Neddragningarna drabbar också forskningen. Flera högskolor står inför att säga upp fast anställd personal även inom forskningen. Är ministern beredd att se över de ekonomiska styrmedlen för högskoleområdet så att högskolan är fullt finansierad?
fr · GS11508 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:508 av () till statsrådet om bullernivån i förskolan Stora barngrupper i förskolan har många negativa effekter. Barnens språkutveckling och identitetsutveckling störs, många barn känner sig stressade och alltfler barn i förskolan är i behov av särskilt stöd. Det har varit känt från olika enstaka undersökningar att stora barngrupper i förskolan också kan orsaka hörselproblem hos barnen. En ny stor undersökning i visar att problemet med hög bullernivå i förskolorna är utbrett. Av de 197 skånska förskolor som undersökts inom ramen för projekt i Bullerbyn, var det mer än hälften, 107 stycken, som överskred en genomsnittlig bullernivå på . På sju av förskolorna var bullernivån över . Om det hade rört sig om en annan arbetsplats skulle en sådan genomsnittlig bullernivå innebära att de som arbetade där enligt arbetsmiljölagstiftningen måste bära hörselskydd. De stora barngrupperna är en avgörande faktor till att många barn tvingas vistas i bullriga miljöer. Undersökningen från i ger ytterligare argument för att införa maxgränser för barngrupperna i förskolan. Avser statsrådet att återkomma till med förslag på maxgränser för barngrupperna i förskolan?
fr · GS11509 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:509 av () till utbildnings- och kulturminister om utvecklingsstördas möjlighet att delta i utbildning Många utvecklingsstörda kan spela en aktiv roll i arbete och samhällsliv om de får rätt utbildning. Tyvärr är möjligheterna till meningsfull utbildning för utvecklingsstörda begränsade på grund av stelbenta regler. har en lätt utvecklingsstörd elev nekats kommunalt stöd av för utbildning på Kulturcentrum i . Kulturcentrum bedriver eftergymnasial utbildning just för lätt utvecklingsstörda. kan utvecklingsstörda beviljas daglig verksamhet av kommunen om de saknar förvärvsarbete och inte utbildar sig. Om de däremot får en plats på en statligt godkänd vidareutbildning och studiemedlen inte räcker till för avgifter och försörjning, är kommunen inte skyldig att bidra med motsvarande summa till dessa kostnader. Reglernas utformning riskerar att leda till passivisering. får dessutom vissa eftergymnasiala utbildningar statliga bidrag som täcker terminsavgifterna medan andra inte får detta. Just för utvecklingsstörda finns inte många eftergymnasiala utbildningar. Därför är det av stor betydelse att de utbildningar som finns står öppna för elever, oberoende av deras ekonomiska situation. De utbildningar som finns, till exempel inom drama, teater och konst, kan underlätta för utvecklingsstörda att finna en roll i samhället. Avser ministern att vidta några åtgärder för att underlätta för utvecklingsstörda att delta i utbildningar som kan leda till arbete och deltagande i samhällslivet?
fr · GS11510 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:510 av () till näringsminister om miljöansvar är ett helägt statligt bolag. har expanderat rejält, bland annat har expansionen inneburit att bolaget har satsat stora resurser på kolkraftverk i . Denna satsning kan ifrågasättas ur ett hållbarhetsperspektiv. kolkraftverk bidrar till påspädningen av växthuseffekten. Staten har som ägare ett särskilt ansvar att se till så att dess företag föregår med gott exempel. Världsnaturfonden har i en rapport visat att är ett av de kraftbolag som är sämst vad det gäller satsning på förnybara bränslen som inte bidrar till växthuseffekten. Rapporten placerar på en 19:e plats av de 21 största kraftbolagen i . En placering som är allt annat än hedrande. Kraftföretagen är de enskilt största klimatbovarna och svarar för av utsläppen av växthusgaser från förbränning av fossila bränslen. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att ska ta ett större klimatansvar?
fr · GS11511 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:511 av () till statsrådet om ny myndighet till En utredning som blev klar pekar ut eller som bästa lokaliseringsort för det nya och utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet, en från Sida självständig myndighet. Såvitt jag förstår kommer regeringen redan före nyår att fatta beslut om var den nya myndigheten ska placeras. Den forskning som bedrivs angående internationella utvecklingsfrågor vid är omfattande. Enligt uppgift ser universitet och forskare från institutionerna för nationalekonomi, statskunskap, centrum för forskning om offentlig sektor, sociologi, och freds- och konfliktutveckling oerhört positivt på en placering i . av människans villkor och är en del av som kan komma till stor nytta för den nya myndigheten. Här bedrivs nätverksamarbete med en rad olika universitet i . Forskningen kring demokratiseringsprocesser har pågått . Verksamheten leds av en akademisk kommitté. Det finns alltså flera viktigt skäl till varför och utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet bör placeras i . Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att och utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet ska placeras i ?
fr · GS11512 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:512 av () till justitieminister om förståndshandikappade på fängelse På en tidigare fråga jag ställt till ministern om förståndshandikappade som döms till fängelse svarar ministern bland annat att i sitt betänkande har förslag på hur man kan lösa problematiken för personer med psykiskt störda personer, personer med autism och förståndshandikapp - att de i vissa fall kan frikännas från ansvar och i andra fall kan få ett speciellt slutet boende. Det här är bra förslag som behöver påskyndas för att verkställas . Ministern nämner dock inget i svaret om vad som händer med de personer som är förståndshandikappade och som finns på våra fängelser. Att dessa personer inte har ett speciellt slutet boende strider mot för fångar och måste åtgärdas . Vad avser ministern att göra med anledning av att personer med förståndshandikapp finns på våra fängelser?
fr · GS11513 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:513 av () till försvarsminister om svenska barnsoldater I rapporten @ Global Reprot 2004, sammanställd av bland annat Human Rights Watch, och , riktas kritik mot att barn mellan har möjlighet att lära sig hantera handeldvapen i . Detta sker på så kallade FBU-kurser, som anordnas av den svenska Försvarsmakten. Rapporten pekar på att det är oklart om barn mellan , som utbildats på FBU-kurser, kommer att inkallas i händelse av krig och allmän mobilisering i . Vilka åtgärder kommer ministern att vidta med anledning av rapportens kritik?
fr · GS11514 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:514 av () till finansminister om miljarder till fusionsforskning Enligt pressuppgifter efter ministerrådet överväger EU att driva fusionsprojektet i egen regi, utan stöd av och men tillsammans med och . Eftersom den samlade kostnaden för projektet anges till , exklusive kostnaden för en neutronkälla för ytterligare nästan , torde frågan dock åtminstone få behandlas också av Ecofin. Reaktorn kommer inte att producera någon el. En eventuell elproducerande reaktor kan inte konstrueras förrän det finns erfarenhet från drift av ITER och från den tidigare nämnda neutronkällan IFMIF. Den kommer troligen att kosta mer än ITER och kan stå klar tidigast omkring . Kommersiell fusionskraft kan komma tidigast . Avser att stödja ett eventuellt tilläggsyrkande till budget vid kommande ?
fr · GS11515 · 2004-12-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:515 av () till statsrådet om den svenska smärtvården Över en miljon människor i lider av långvarig eller kronisk smärta. Detta gör det till en av de sjukdomar som bidrar mest till ohälsan. Det är den vanligaste orsaken till långtidssjukskrivningar. Insatser på smärtområdet skulle alltså vara en av de viktigare åtgärderna för att förhindra långa sjukskrivningar och höga kostnader för sjukförsäkringssystemet. Trots detta finns det mycket som tyder på att smärtvården i samhället inte är tillfredsställande. Bland annat saknas det smärtspecialister och väntetiden för att få smärtrehabilitering är lång. Ett exempel som beskrivits för mig är en ung kvinna som väntat på vård . Den beskrivning som hennes anhöriga ger av hur hon blivit bemött av sjukvården stämmer tyvärr mycket väl med den beskrivning som många smärtpatienter ger. Hon upplever att sjukdomen inte tas på allvar och att smärtan inte bedöms som ett problem i sig. Detta beror ofta på att anställda i vården inte får den utbildning som behövs för att möta smärtpatienter. Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att stärka den svenska smärtvården?
fr · GS11516 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:516 av () till statsrådet om nya droger Droger som inte är narkotikaklassade är ett allt större samhällsproblem. Alltfler använder derivat av gamla kända droger eller medel som i grunden har ett helt annat användningsområde. BD (butandiol) och GBL är inte förbjudna, men lika farliga som narkotikaklassade GHB. Antalet överdoser i samband med bruk av dessa nya droger är återigen stigande och omhändertogs ca 40 unga människor på i för missbruk av bland annat GBL. Samhällets förmåga att lagstiftningsvägen möta dessa nya droger är mycket dålig, för att inte säga obefintlig. I en interpellationsdebatt lovade folkhälsoministern att ett förslag som skulle lösa kriminaliseringsproblematiken kring de nya drogerna skulle presenteras av regeringen . Tiden går och alltfler ungdomar och anhöriga drabbas av drogmissbrukets fruktansvärda konsekvenser. När avser folkhälsoministern att presentera det aviserade förslaget som rör nya droger?
fr · GS11517 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:517 av () till utrikesminister om EU:s grannskapspolitik Valkrisen i visar att EU behöver en mer sammanhållen politik för närregionen. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse att alla randstater får bästa möjliga stöd i sina demokratiseringsprocesser. I den utrikespolitiska deklarationen aviserar regeringen sitt stöd för Barcelonaprocessen. har EU ett kompletterande program för det utvidgade EU, nämligen grannskapspolitiken, European neighbourhood policy. Grannskapspolitiken tillåter ett flexiblare samarbete med partnerskapsländerna än Barcelonaprocessen. Ett partnerskapsland som väljer att genomföra demokratiska reformer kan således belönas genom tätare institutionellt samarbete. Detta ger det utvidgade EU:s progressiva grannländer tydliga incitament för att stärka det demokratiska arbetet. Dåvarande utvidgningskommissionären, , menade att det fördjupade samarbetet kunde handla om tillträde till den gemensamma marknaden. De länder som ligger längst fram i förhandlingar om grannskapssamarbete är , den palestinska myndigheten, , , , och . Ämnar ministern att driva på arbetet med grannskapspolitiken, så att progressiva länder som väljer att följa EU:s normer för demokrati, till exempel och , kan få tillträde till bland annat den gemensamma marknaden?
fr · GS11518 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:518 av () till försvarsminister om helikopterberedskapen på Det talas om att helikopterberedskapen ska övergå till en civil aktör. Frågan är då om Försvarsmaktens helikoptrar med personal ska användas eller om det blir en ren civil drift. Som jag ser det kan det inte vara ekonomiskt försvarbart att nyttja Försvarsmaktens helikoptrar enbart under kontorstid. kostar en beredskapsplats med civil aktör ca 16 miljoner vilket belastar skattebetalarna. Denna summa ska jämföras med om vi nyttjar Försvarsmaktens beredskapshelikoptrar @ som är ett betydligt billigare alternativ. En annan aspekt är den så kallade Stockholmsplanen, en nationell uppgift som ålagts Försvarsmakten och som i stort sett innebär att försvara bland annat vid ett eventuellt terrorangrepp. I konceptet ingår helikopter som ett avgörande moment. Om helikoptrarna tas bort från faller hela konceptet. Min fråga till försvarsministern är: Vad är ministerns avsikter med helikopterberedskapen på efter ?
fr · GS11519 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:519 av () till statsrådet om naturskyddsförrättning I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2001/02:MJU24 framhölls vad regeringen anfört om och presenterade förslag om naturskyddsförrättning. Enligt förslaget ska främst frågor om intrångsersättning och inlösen i samband med bildandet av vissa typer av områdesskydd avgöras genom en lantmäteriförrättning. Bakgrunden till förslaget är bland annat att ett mycket stort antal nya områdesskydd kommer att inrättas . I svaret på min fråga (fråga 2001/02:1341) till dåvarande miljöminister sades att "förslaget bereds inom med beaktande av de synpunkter som remissinstanserna lämnat. Det har visat sig att förslaget aktualiserar principiella och juridiska frågor som måste övervägas närmare. Ambitionen är att ett ställningstagande till förslaget om naturskyddsförrättning ska göras ." Något förslag från regeringen gällande naturskyddsförrättning har ännu inte presenterats. Avser statsrådet att slutföra beredningen av frågan om naturskyddsförrättning och när i så fall?
fr · GS11520 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:520 av () till samhällsbyggnadsminister om e-tjänster för byggande och boende Statskontoret har i rapporten potential för effektivisering hos statliga myndigheter genom automatiserad elektronisk ärendehantering redovisat att myndigheterna har kommit olika långt när det gäller att utnyttja modern teknik som en hjälp i ärendehanteringen. För de flesta myndigheter återstår mycket att göra, därav den stora effektiviseringspotential som finns i automatisering av ärendehanteringen. Statskontoret har bland annat kartlagt olika ärenden som berör bostadssektorn i form av lantmäteriförrättning, ansökningar om bygglov och bostadsbidrag. I flera fall är den beräknade tidsvinsten av elektronisk automatisering så betydande att den motiverar en processanalys i syfte att klarlägga ärendets fulla potential för automatisering och kostnadseffektivisering. Statskontorets rapport visar dock att myndigheter i många fall sitter fast i gamla föreställningar om formkrav och annat som hindrar automatisering. Inte sällan finns också föreställningar om en alltför hög komplexitet hos de egna ärendena. Det resulterar i att man inte tar ett helhetsgrepp och i grunden reviderar ett ärendes uppbyggnad, utan begränsar sig till att digitalisera enstaka moment av en process, vanligtvis i form av information och blanketter på myndighetens hemsida. Vilka åtgärder avser samhällsbyggnadsministern att vidta för att ta till vara den potential som Statskontoret pekat på för effektivisering av plan- och byggprocessen samt hanteringen av ansökan om bostadsbidrag?
fr · GS11521 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:521 av () till justitieminister om bostadspolitiken uttalade statsrådet att "det är viktigt att det finns olika upplåtelseformer. Med olika ska vi förstås mena alla. @@@ Det kan handla om hyresrätt, bostadsrätt, äganderätt, ägarlägenheter, kooperativ. Det är väldigt viktigt att det finns en mångfald." (snabbprotokoll s.12). sade statsrådet : "Regeringen och har alltså gjort bedömningen att det inte bör införas någon lagstiftning om ägarlägenheter. Jag ser inga skäl att nu göra någon annan bedömning." (snabbprotokoll s.7). Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att få statsrådet att ändra uppfattning och följa regeringens linje i fråga om ägarlägenheter?