ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12632 · 2004-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:632 om nationellt typgodkännande har frågat näringsministern vilka åtgärder han tänker vidta för att säkerställa att produktionen av släp- och kan bedrivas i . Frågan ställs mot bakgrund av de svårigheter med att uppfylla de nya kraven på nationellt typgodkännande av dessa produkter som framförts av mindre husvagns- och släpvagnstillverkare. Enligt arbetsfördelningen inom tillhör frågan mitt ansvarsområde och jag svarar därför på frågan. De mindre tillverkarnas situation uppmärksammades av () i ett brev till . SBR begärde att de nuvarande reglerna för typbesiktning av släpvagnar, som avses upphöra , skulle få fortsatt giltighet till och med . SBR framhöll att det annars fanns stor risk för att den svenska lätta släpvagnsbranschen helt slås ut. med detta brev inkom ett brev från Trailergruppen, som är största medlemmen inom SBR, där det framhölls att man inte kunde acceptera en ytterligare förlängning eftersom det skulle snedvrida konkurrensen på marknaden då de företag som följt besluten måste ta ut kostnaderna i form av högre priser. De nya reglerna för nationellt typgodkännande var ursprungligen avsedda att träda i kraft fullt ut men införandet sköts upp efter begäran från SBR . Regeringens möjligheter att ytterligare förlänga de nuvarande reglerna för typbesiktning begränsas av vad som föreskrivs i fordonslagen. För att ge släpvagnsbranschen ytterligare tid för anpassning till det nya systemet för nationellt typgodkännande har regeringen förlängt tidsperioden för hur länge typintyg får utfärdas med stöd av typbesiktning som gjorts enligt fordonskungörelsen (1972:595) eller terrängtrafikkungörelsen (1972:595) med till och med . I den sammanvägda bedömningen ingår att SBR gjort utfästelser om att stödja de berörda tillverkarna med särskilda informationsinsatser . Jag har också erfarit att kommer att utöka sin informationsverksamhet till de aktuella företagen.
frs · GS12633 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:633 om försäljning av tändargas till ungdomar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med problemen kring sniffning av tändargas. Jag vill först och främst säga att jag delar oro över utvecklingen när det gäller missbruk av tändargas. Det är viktigt att myndigheter, tillverkare och handeln samverkar för att motverka att ungdomar får tillgång till butangas och andra medel som går att missbruka. För att stärka det allmänna förebyggande arbetet i landet så utgår statligt stöd till både kommunala och regionala drogsamordnare över hela landet för att förstärka det lokala förebyggande arbetet. Även om alkohol och narkotika av naturliga skäl är i fokus för detta arbete så ingår naturligtvis också insatser för att förebygga alla former av missbruk och att stärka en hälsosam livsstil bland barn och unga. Enligt förordningen (1977:994) om försäljning och förvaring av vissa flyktiga lösningsmedel med mera ska en sådan vara förvaras på sådant sätt att dess användning i berusningssyfte hindras eller motverkas och den får inte säljas när det kan antas att den förvärvas för att användas som berusningsmedel. får också, efter samråd med Kemikalieinspektionen, meddela särskilda föreskrifter om märkning, förvaring och försäljning. , som har tillsynsansvar för försäljning och förvaring av flyktiga lösningsmedel, har gått ut med information till branschorganisationer och försäljningsställen att försäljning av cigarettändare och i synnerhet av refiller endast bör ske till personer . , , är aktiva genom att ge ut rekommendationer till sina medlemmar med innebörden att butangas bör säljas över disk och inte till ungdomar. De håller också på att försöka utarbeta ett informationsmaterial riktat till bland annat ungdomar utifrån en brittisk förebild. De har etablerat kontakt med , , för att få till stånd ett material som är användbart i . arbetar på att ta fram en striktare reglering kring butangas och liknande ämnen. Jag kommer självklart att följa utvecklingen noga och jag är också beredd att överväga ytterligare åtgärder om så skulle behövas.
frs · GS12634 · 2004-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:634 om trålfiske i har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att få stopp på det olagliga trålfisket i . Regeringens ambition är att komma till rätta med de allvarliga problem som finns när det gäller ett stort antal fiskbestånd och en ansvarsfull fiskepolitik måste bygga på försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen. I detta sammanhang är en fungerande kontroll av stor betydelse. har inom ramen konvention, om fiskeriförhållandena i de till och gränsade farvattnen, ett nära samarbete med om fiskeriövervakningen i . Årliga möten genomförs där fiskerikontrollen i följs upp och vidareutvecklas. har både och prioriterat frågan om illegalt fiske i och båda länderna avsätter stora resurser för att förbättra fiskerikontrollen. Operativa åtgärder är bland annat att svenska fiskefartyg som avser att fiska i ska innan och efter avslutat fiske i området anmäla den avsedda fiskeansträngningen. Vidare ska fartyg med en största längd av eller mer vara försedda med sändare för automatisk överföring av information om fartyget via satellit. har stramat upp sin fiskerikontroll ytterligare och har dragit in fiskelicenser, utdelat böter och konfiskerat fångster. Rapporter visar att den utökade fiskerikontrollen har haft en god avskräckande effekt. Den skärpning av straffskalan i fiskelagen som infördes förväntas även den att bidra till att ytterligare begränsa det olagliga fisket. Min avsikt är att se till att detta viktiga arbete fortsätter genom fler samordnande kontrollaktiviteter mellan länderna samt att åtgärder vidtas för att effektivisera kontrollen ytterligare i syfte att stoppa det olagliga fisket.
frs · GS12635 · 2004-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:635 om programmet har frågat mig huruvida jag avser att vidta några åtgärder för att fler studenter ska få en möjlighet till utbyte med stöd av programmet . Inledningsvis vill jag framhålla vikten av ett välutvecklat internationellt student- och lärarutbyte. Enligt min mening är detta viktigt för att bidra till ökad kulturell förståelse och främjande av kvaliteten i den högre utbildningen. De utbytesstudenter och lärare som tillbringat en period i vårt land kan efter hemkomsten sägas fylla en ambassadörsroll för , vilket kan komma både det utsändande landet och till gagn i olika avseenden. Möjligheten till utbyte mellan lärare och studenter i och i utvecklingsländerna kommer förhoppningsvis att bidra till kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländerna och de långsiktiga kontakter som programmet syftar till. har expanderat kraftigt sedan programmet startade /02. Under /04 beviljades medel för 184 projekt och antalet deltagare uppgick till över 900 studenter och lärare. Totalt sett ökar antalet in- och utresande studenter och lärare stadigt. Detta är en positiv utveckling som jag även fortsättningsvis stöder. Man bör notera att två av tre lärosäten som sökte Linnaeus-Palmeprojekt beviljades medel, vilket är en relativt stor andel. Jag vill även lyfta fram andra program som främjar ett ökat utbyte med tredje land. EU-programmet startade och vänder sig primärt till tredjelandsstudenter. Den centrala aktiviteten inom detta program är gemensamma europeiska magisterkurser för vilka särskilda stipendier kan sökas. Kurserna utformas i samarbete mellan lärosäten i EU:s medlemsländer och svenska lärosäten deltar framgångsrikt. Därutöver har för nästa generation av EU:s utbildningsprogram 2007@2013 föreslagit att unga forskare från tredjeland ska ges möjlighet till deltagande i olika projekt och nätverk inom EU-samarbetet. Avslutningsvis vill jag understryka att jag är angelägen att vårt utbildningssystem ska vara så öppet mot omvärlden som möjligt. Detta gäller såväl gentemot EU:s medlemsländer som mot länder utanför EU. För mig är utbytesprogram riktade mot tredje världen som en viktig del av utvecklingsbiståndet.
frs · GS12636 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:636 om omkörningsförbud har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att snabbt ska kunna lagstifta om ett omkörningsförbud för motortrafik i samband med att barn går på och av sin skolskjuts. Frågan har ställts mot bakgrund av de tragiska olyckor som har inträffat i samband med skolskjutsar. Jag vill först understryka att jag delar upprördhet över de olyckor som inträffat. Att det är barn som råkat illa ut är naturligtvis extra allvarligt. Jag bjöd därför in , , , och till ett möte hos mig för att diskutera hur vi kan förbättra säkerheten vid hållplatser för skolskjutsar. Under mötet kom vi bland annat fram till att , tillsammans med berörda aktörer, skyndsamt ska ta fram ett förslag på hur vi kan öka säkerheten kring våra skolskjutsar, främst när det gäller hur vi begränsar andra trafikanters hastighet i närheten av skolskjutsar. ska också initiera en översyn av dagens rutiner kring skolskjutsarna, där faktorer som hållplatser, varningssignaler med mera ses över. Deltagarna på mötet bestämde att träffas igen för att diskutera förslag. Efter det att har presenterat sina förslag kommer jag att ta ställning till vilka eventuella ändringar som behöver göras för att vi ska kunna höja säkerheten för barn och ungdomar som färdas i skolskjutsar.
frs · GS12637 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:637 om centralisering av och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att SR och SVT, till exempel och Västnytt, kan leva upp till de krav som ställs på dem i sändningstillståndet om produktion och sändning av lokala program. Frågan är ställd med anledning av en undersökning utförd på uppdrag av och TV. I konstateras bland annat att () och () som organisationer blivit mer centraliserade och att nya former av samarbeten innebär att till synes lokala produktioner i praktiken görs i till exempel . SVT:s och SR:s verksamhet styrs av de generella riktlinjer som ges av regering och riksdag genom villkor i sändningstillstånden. Ett villkor är att programutbudet som helhet ska spegla förhållanden i hela landet. För mig är det en central mediepolitisk uppgift att upprätthålla detta krav. De program som produceras utanför bör både spegla respektive områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidra till mångfalden i programverksamheten. Företagen fattar självständigt beslut om hur verksamheten ska organiseras. Arbetet med att ta fram nya sändningstillstånd för de tre programföretagen i allmänhetens tjänst har redan påbörjats. En parlamentarisk kommitté ska lämna sitt betänkande till regeringen med förslag på riktlinjer för nästa tillståndsperiod. Den rapport som frågeställaren hänvisar till kommer också att vara ett underlag i det kommande beredningsarbetet.
frs · GS12638 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:638 om centralisering av och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att SR och SVT, till exempel och Västnytt, kan leva upp till de krav som ställs på dem i sändningstillståndet om produktion och sändning av lokala program. Frågan är ställd med anledning av en undersökning utförd på uppdrag av och TV. I konstateras bland annat att () och () som organisationer blivit mer centraliserade och att nya former av samarbeten innebär att till synes lokala produktioner i praktiken görs i till exempel . SVT:s och SR:s verksamhet styrs av de generella riktlinjer som ges av regering och riksdag genom villkor i sändningstillstånden. Ett villkor är att programutbudet som helhet ska spegla förhållanden i hela landet. För mig är det en central mediepolitisk uppgift att upprätthålla detta krav. De program som produceras utanför bör både spegla respektive områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidra till mångfalden i programverksamheten. Företagen fattar självständigt beslut om hur verksamheten ska organiseras. Arbetet med att ta fram nya sändningstillstånd för de tre programföretagen i allmänhetens tjänst har redan påbörjats. En parlamentarisk kommitté ska lämna sitt betänkande till regeringen med förslag på riktlinjer för nästa tillståndsperiod. Den rapport som frågeställaren hänvisar till kommer också att vara ett underlag i det kommande beredningsarbetet.
frs · GS12642 · 2004-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:642 om översynen av de eftergymnasiala yrkesutbildningarna har frågat mig hur jag avser att tillgodose tillkännagivande om översyn av eftergymnasial yrkesutbildning. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp inom med uppgift att kartlägga och analysera utbudet av eftergymnasial yrkesutbildning, i vilka former de erbjuds, hur de finansieras, kvalitetssäkras och värderas vid vidare studier. Arbetsgruppen ska lämna en rapport till regeringen vid utgången av februari månad 2005. Jag avser därefter att ta ställning till frågorna om former och tidsplan för det fortsatta arbetet.
frs · GS12643 · 2004-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:643 om nationell kommitté för har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att en nationell jubileumskommitté för 300-årsjubileum ska bildas. har tidigare ställt frågor angående som har besvarats av mina företrädare och . I svaret framhöll att han var angelägen om att firande av blir framgångsrikt och att han noga skulle följa det arbete som Kungl. () med flera har satt i gång. Jag har samma inställning i frågan, och har också hållit mig informerad om de insatser som KVA har gjort. Det är ett enligt min mening imponerande arbete som den nationella samordnaren, vars anställning har finansierats med medel från , har åstadkommit. kan få ett stort värde för de områden som jag ansvarar för @ forskning, högre utbildning och kultur @ men också många andra områden. Jag avser därför att fortsatt verka för goda förutsättningar för ett framgångsrikt Linnéjubileum.