ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121240 · 2004-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1240 om demonstrationslagstiftningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se över demonstrationslagstiftningen i syfte att garantera såväl rätten att demonstrera som människors rätt att få vara ostörda i sina hem. Det är en grundläggande princip i ett demokratiskt samhälle att människor kan uttrycka sina uppfattningar genom att demonstrera. Den principen ska vi värna om. är det viktigt att demonstrationer genomförs enligt de regler som samhället demokratiskt har beslutat om. Bestämmelserna om när tillstånd till demonstration får vägras är motiverade utifrån vikten av att demonstrationsfriheten respekteras. får därför vägra att ge tillstånd endast om det är nödvändigt med hänsyn till ordningen eller säkerheten vid sammankomsten, med hänsyn till trafiken eller för att motverka epidemi. Under utövandet av demonstrationsfriheten får givetvis inte brottsliga handlingar begås. Det kan bland annat handla om skadegörelse genom stenkastning eller klotter. Det kan vidare vara ofredande om demonstranter antastar eller med oljud eller annat hänsynslöst beteende stör en person. Den som för oljud på allmän plats kan även göra sig skyldig till förargelseväckande beteende. När enskilda individer begår brott under en demonstration kan således polisen ingripa. Polisen får även avvisa eller avlägsna en enskild person ur demonstrationen om han eller hon stör den allmänna ordningen. Vidare kan polisen upplösa en demonstration om det till exempel uppstår svårare oordning vid själva demonstrationen eller i dess omedelbara omgivning, om sammankomsten medför avsevärd fara för de närvarande eller allvarlig störning av trafiken. I sammanhanget vill jag nämna att det pågår ett arbete med en lag om förbud mot maskering i samband med bland annat demonstrationer. Avsikten med lagstiftningen är att upprätthålla ordning och säkerhet så att sammankomster kan genomföras under fredliga former. Regeringen har för avsikt att överlämna en proposition till . Sammanfattningsvis är det min uppfattning att gällande regelverk för tillstånd till demonstrationer, förenat med ett maskeringsförbud, på ett väl avvägt sätt värnar om demonstrationsfriheten som kraven på ordning och säkerhet upprätthålls.
frs · GR121244 · 2004-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1244 om CSN som nekar kvinnor abort har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att rätten till fri och säker abort oavsett skäl ska omfatta även utlandsstuderande. () är central förvaltningsmyndighet för studiesociala frågor. De områden som kan hänföras till myndighetens studiesociala verksamhet avser bland annat reserabatter, resor för utlandsstuderande, försäkringar, information samt stödverksamhet till utlandsstuderande. Hanteringen av studenternas personskadeskydd räknas också som sådan verksamhet. Utlandsstuderande kan förutom det ordinarie studiestödet få låna till kostnader för undervisningsavgifter, resor till och från studieorten samt andra kostnader som till exempel försäkring. I samband med att antalet studenter utomlands ökade uppmärksammade CSN emellertid att flertalet utlandsstudenter var oförsäkrade , trots att extra lån beviljats och betalats ut för detta ändamål. CSN påbörjade då arbetet med att aktivt kunna erbjuda studenterna en specifik utlandsstudieförsäkring. fick CSN i uppdrag att redovisa omfattningen av myndighetens studiesociala verksamhet samt lämna förslag till hur verksamheten kan utvecklas och bedrivas. Mot bakgrund av detta lämnade myndigheten en redovisning . CSN erbjuder alla utlandsstuderande att frivilligt teckna den försäkring som myndigheten förhandlar fram i försäkringsbranschen. Jag tycker att det är bra att detta erbjudande finns. Försäkringen följs fortlöpande upp och förbättras successivt utifrån studenternas behov och utifrån de utländska läroanstalternas krav. Den fråga som tar upp om att utlandsstuderande bör ha rätt till fri och säker abort är självklart en angelägen fråga. Enligt vad jag erfarit arbetar nu CSN med att se över försäkringens utformning för att försöka finna en lösning på problemet och jag avser att följa utvecklingen.
frs · GR121245 · 2004-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1245 om burhönslagens tillämpning har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att ändra på tillämpningen av djurskyddslagen. Enligt 9 § djurskyddsförordningen (1988:539) får höns för äggproduktion inte hållas i andra inhysningssystem än sådana som uppfyller hönsens behov av rede, sittpinne och sandbad. Det fanns tidigare en möjlighet att ansöka om dispens från detta krav. Ett antal äggproducenter överklagade jordbruksverks beslut att avslå ansökningar om dispens. Länsrätten i upphävde genom domar avslagsbeslut i den del de gick producenterna emot. Länsrätten motiverade domarna med att bestämmelsen och verkets dispensföreskrifter inte fick tillämpas mot enskild då de inte hade anmälts i enlighet med . Sedan länsrättens domar meddelades har emellertid 9§ djurskyddsförordningen ändrats och anmälts till EU. Den ändrade bestämmelsen trädde i kraft . Det kommunala beslut som prövats i domstol meddelades i tiden före EU-anmälan. har en bestämmelse som är anmäld enligt . Domen som åsyftas har alltså ingen betydelse för beslut meddelade i tiden efter EU-anmälan och för djurhållningen . Såvitt jag kan bedöma finns det inte några kvarstående oklarheter i lagstiftningen. Det är tillsynsmyndigheternas uppgift att i enlighet med djurskyddslagen se till att förbudet mot att hålla höns i traditionella burar efterlevs. Jag följer noga utvecklingen av omställningen från traditionella burar, men anser att det inte finns skäl att ta några ytterligare initiativ när det gäller lagstiftningen på området.
frs · GR121246 · 2004-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1246 om byggande vid sjöar och vattendrag på landsbygden har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att underlätta byggande av bostäder närmare sjöar och andra vattendrag på landsbygden, i hela landet där det inte finns avgörande konflikter med andra intressen. Stranden, mötet mellan land och vatten, är en mycket åtråvärd miljö såväl för djur och växter som för människor. En åtråvärd resurs innebär att många vill ta den i anspråk. Risken uppkommer att resursen förstörs och det gäller att förhindra detta som så många som möjligt ges tillfälle att ta del av den. Det är mot bakgrund av dessa förutsättningar som vi har en lagstiftning som skyddar stränder. Syftet med strandskyddet är att trygga förutsättningarna för allmänhetens friluftsliv och bevara goda livsvillkor på land och i vatten för djur- och växtlivet. Så som jag vid ett flertal tillfällen fört fram till kammaren är kommunernas roll och ansvar för strandskyddet av central betydelse i diskussionen om tillämpning och eventuell ändrad utformning av strandskyddet. har de allra flesta kommuner ansvar för hanteringen av dispenser från strandskyddet. Det innebär att flertalet dispensprövningar sker inom ramen för den kommunala beslutsverksamheten. Tyvärr har det visat sig, bland annat genom analys av fattade beslut om undantag från strandskyddet, att det finns stora brister i tillämpningen. Det finns således ett behov av att skärpa tillämpning av strandskyddsreglerna, vilket jag gav uttryck för i den intervju som frågeställaren refererat till. När det gäller möjligheterna att bygga närmare sjöar och vattendrag på landsbygden har jag vid ett flertal tillfällen, senast i en interpellationsdebatt , lyft fram att vi bör utveckla strandskyddslagstiftningen. I likhet med frågeställaren anser jag att landsbygdens utveckling är av stor betydelse och i delar av landet kan det finnas skäl att, i den fortsatta hanteringen av strandskyddslagstiftningen, beakta de regionala skillnader i som kan finnas vad avser tillgång till och efterfrågan på stränder. Det kan innebära vissa lättnader i tillämpningen i vissa områden med lågt bebyggelsetryck och skärpningar i tillämpningen i andra områden med högt bebyggelsetryck. Den närmare utformningen av bestämmelserna i det här avseendet kommer jag att återkomma till i ett samlat förslag såsom jag har framhållit i tidigare svar och interpellationsdebatter.
frs · GR121249 · 2004-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1249 om muslimska män har i en fråga bett mig förklara ett uttalande i medierna om svenska myndigheters samarbete med utländska underrättelsetjänster. All myndighetsutövning på svensk mark sköts normalt av svenska myndigheter, eller efter medgivande av , av en utländsk myndighet. Svensk polis måste kunna samarbeta med andra länder för att bedriva en effektiv kamp mot den gränsöverskridande brottsligheten och den internationella terrorismen. Säkerhetspolisen, som är den myndighet som har huvudansvaret för terrorismbekämpningen i , samarbetar med utländska säkerhets- och underrättelsetjänster. Samarbetet handlar främst om utbyte av information men det kan även inträffa situationer där Säkerhetspolisen behöver annan form av biträde av utländska tjänstemän. Det samarbetet måste alltså ske på svenska villkor och följa svensk lag.
frs · GR121250 · 2004-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1250 om Säpos samarbete med andra länders säkerhetstjänster har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen tillsätter en oberoende kommission som granskar utvisningen av två egyptiska medborgare 2001 och utländsk säkerhetstjänsts inblandning i densamma. Det är viktigt att människor som utvisas eller avvisas behandlas med så stor respekt och värdighet som det över huvud taget går när de ska lämna vårt land. Som påpekar ska regeringens ansvar för utvisningen av två egyptiska medborgare 2001 granskas av KU. har också beslutat att granska lagenligheten i de åtgärder som vidtogs av Säkerhetspolisen i samband med denna utvisning. Dessa utredningar får sedan ligga till grund för beslut om eventuella ytterligare åtgärder.
frs · GR121251 · 2004-06-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1251 om resa till och de palestinska områdena har frågat om jag för kan redovisa när jag planerar att vidta en resa till och de palestinska områdena. Jag avser att besöka den 9@10 juni. När det gäller besök till de palestinska områdena är detta under planering. Vid besöket i är det min avsikt att träffa såväl civilbefolkning som representanter för fredsrörelsen och representanter för både och palestinier.
frs · GR121252 · 2004-06-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1252 om sanktioner mot har frågat mig om det är min bedömning att principen om att sanktioner och bojkott kan vidtagas mot ett land "då alla andra möjligheter är uttömda" också gäller . I likhet med vad jag anförde i mitt interpellationssvar så är min bedömning att det fortfarande finns hopp om att få med parterna i en positiv dialog. Därmed är sanktioner eller bojkott inte aktuellt. Det är viktigt att komma ihåg att det förs en kontinuerlig politisk dialog mellan och , såväl som mellan och . Inom ramen för dialogerna diskuteras respekt för de mänskliga rättigheterna och folkrätten. I detta sammanhang vill jag informera om att detta är frågor som jag har för avsikt att ta upp under mitt kommande besök till .
frs · GR121253 · 2004-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1253 om sjukskrivning i samband med polisutredning har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av de uppgifter som framkommit i medierna om att en polis som misstänks för brott är sjukskriven ärendet utreds. Som mycket riktigt skriver i sin fråga kan jag inte kommentera det enskilda fallet. Däremot ser jag självklart alltid mycket allvarligt på uppgifter om att poliser misstänks för grova brott. Polisen ska vara samhällets och demokratins beskyddare, och därför ställer vi extra höga krav på poliser och deras agerande, såväl i tjänsten som . Det är mot den bakgrunden viktigt att situationer där poliser misstänks för brott hanteras på ett professionellt och rättssäkert sätt. Upprätthållandet av allmänhetens förtroende för förvaltningen är naturligtvis en grundbult när det gäller en misstänkts fortsatta tjänstgöring i avvaktan på att påstådda förhållanden utreds. Arbetsgivaren har i kraft av arbetsledningsrätten en möjlighet att omplacera arbetstagaren till andra arbetsuppgifter. sker sådana förändringar i samförstånd med berörd arbetstagare. Detta förfarande får inte sammanblandas med frågan om det föreligger ett behov av sjukskrivning. Beslutet att sjukskriva en person ska avgöras av utifrån en bedömning av personens arbetsförmåga. Trots att det alltså finns möjligheter för arbetsgivaren att hantera sådana här fall finns det ändå skäl att se över reglerna om avstängning av en offentliganställd arbetstagare, i väntan på att exempelvis en polisutredning slutförs och eventuellt leder till åtal. förbereds därför nu direktiv till en utredare som ska få i uppdrag att se över reglerna för avstängning. En fråga som skulle kunna övervägas i det sammanhanget är att ge polisen möjlighet att begränsa arbetstagarens polisiära befogenheter under utredningen genom att exempelvis återkalla polislegitimationen.
frs · GR121254 · 2004-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1254 om skydd av kriminella har frågat mig vad jag avser att göra för att bereda en säker verkställighet för kriminella som vittnat mot organiserad brottslighet. Jag delar uppfattning att intagna måste få en säker verkställighet. Intagna kan ha en hotbild hängande över sig av många olika skäl. Till exempel kan avhoppare från kriminella organisationer och vittnen ofta ha mycket allvarliga hot riktade mot sig. Kriminalvården tar uppgiften, att ge dessa personer en säker verkställighet, på största allvar. Rutinerna för att undvika att hotade intagna utsätts för våld har utvecklats . Regeringen tog 2001 initiativ till en ny lagstiftning som ger kriminalvården möjlighet att föra ett säkerhetsregister. Kriminalvårdens säkerhetsregister gör att hotbilder mot enskilda intagna lättare kan följas och att de intagna kan placeras så att riskerna för hot och våld minskar. Vidare finns möjlighet för intagna att själva söka sig till särskilda avdelningar som finns just för dem som lever med en sådan hotbild att de inte kan vistas på normalavdelningar. Därutöver finns det inom folkbokföringen möjligheter att i vissa fall skydda personuppgifter genom så kallad kvarskrivning eller spärrmarkering. En person som riskerar att bli utsatt för viss allvarlig brottslighet kan även få medgivande att använda sig av andra personuppgifter om sig själv än de verkliga, enligt lagen om fingerade personuppgifter. I sammanhanget vill jag även nämna att överlämnade sitt betänkande. I betänkandet föreslås bland annat en lag om personsäkerhet och en lag om personsäkerhetsersättning. Förslagen syftar till en större nationell samordning och mer enhetliga ramar för skyddsarbetet med utsatta personer, däribland bland andra bevispersoner som målsäganden och vittnen, misstänkta och tilltalade. Betänkandet är ute på remiss till .
frs · GR121255 · 2004-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1255 om fotobank vid polisarbete har, mot bakgrund av polisens i användning av digital teknik vid framställningen och användningen av en fotobank, frågat vilka initiativ jag avser att vidta för att anpassa relevant lagstiftning till polisens nya teknik och arbetsmetoder. redovisade sin översyn av polisens registerlagstiftning i betänkandet Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet (SOU 2001:92). I betänkandet lämnade kommittén förslag på en ny lag om behandling av personuppgifter i polisens verksamhet. Lagen föreslås vara heltäckande och upprepa de bestämmelser i personuppgiftslagen som ska vara tillämpliga i polisens verksamhet. Kommittén framhöll att utvecklingen av digital teknik för behandling av ljud och bild i stor utsträckning påverkar polisens arbetssätt. Den föreslog att den nya polisdatalagen ska gälla vid behandling av personuppgifter i form av bilder och ljud, så länge det inte rör sig om insamling av uppgifter genom bild- eller ljudupptagning. Kommittén ansåg att regelverket bör vara detsamma oavsett om en bild tagits med analog eller digital kamera. Betänkandet har remissbehandlats. Flera remissinstanser har påtalat att den föreslagna bestämmelsen är svårtillgänglig och pekat på praktiska problem som kan förutses. Kommitténs förslag bereds nu i och avsikten är att regeringen ska besluta om lagrådsremiss och proposition .
frs · GR121256 · 2004-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1256 om anslag till har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förstärka högskolas möjligheter att också i fortsättningen vara en viktig och positiv del i stadens utveckling. Antalet helårsstudenter var knappt 4000 och har därefter ökat kraftigt år för år och var 2003 närmare 11500. Denna kraftfulla ökning av antalet studenter har varit möjlig genom att högskolans grundutbildningsanslag ökat från 1998 till 2004. högskolas forskningsanslag som var 1998, har ökat med . har aktivt och med framgång arbetat med att bredda rekryteringen till högskolan. De särskilda insatser som högskolan gör för att rekrytera studenter med invandrarbakgrund är mycket intressanta och har, precis som påpekar, lyckats väl med rekryteringen av studenter med arbetarbakgrund och utländsk bakgrund. har i sitt budgetunderlag för perioden 2005@2007 föreslagit en fortsatt utbyggnad av grundutbildningen med 1000 helårsstudenter samt en ökning av forskningsanslaget med totalt . Som andra budgetfrågor bereds dessa förslag inom ramen för det arbete med budgetpropositionen som pågår inom .
frs · GR121257 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1257 om folkbildningens roll i rehabiliteringen av långtidssjukskrivna har frågat mig om jag avser att tillföra medel för att aktivt stödja folkbildningen för deras arbete med rehabilitering av långtidssjukskrivna så att dessa ska kunna studera med bibehållen sjukpenning. hänvisar till frågestunden . Hon anser sig inte ha fått ett tillfredsställande svar. Jag vill inledningsvis framhålla att jag inte befann mig i kammaren vid nämnda tillfälle. Folkbildningen är en viktig utbildningsform i samhället. Folkhögskolor och studieförbund erbjuder ofta utbildning under former som inte återfinns i det övriga utbildningssystemet. Inte minst för utsatta grupper utgör folkbildningen en unik möjlighet till lärande och personlig utveckling. Många folkhögskolor och studieförbund erbjuder kurser och verksamheter som är särskilt riktade till långtidssjukskrivna. På flera platser förekommer det samarbeten mellan folkhögskolor och som innebär att den sjukskrivne kan studera på folkhögskola som ett led i sin rehabilitering. Som exempel kan nämnas på . har i en särskild rapport, Folkbildningens insatser för folkhälsa och långtidssjukskrivna, redovisat arbetet med långtidssjukskrivna. Statens bidrag till folkbildningen uppgår 2004 till 2,6miljarder kronor. folkbildningsproposition slog fast att statens stöd till folkbildningens organisationer syftar till att bevara och utveckla folkbildningens egenvärde @ friheten, frivilligheten, idéstyrningen och självständigheten. Staten lägger fast syften med bidraget men det är folkbildningen själv, genom , som fastställer kriterier för fördelningen av statsbidraget till folkbildningens olika aktörer. Frågan om studier med bibehållen sjukpenning, rehabiliteringsersättning eller andra ersättningsformer i trygghetssystemen ligger utanför mitt ansvarsområde. berörde dock två utredningar frågan i sina betänkanden, Sjukpenninggrundande inkomst (, SOU 2003:50), och Studerande och trygghetssystemen (Studiesociala utredningen, SOU 2003:130). Betänkandena har varit föremål för remissbehandling och bereds i . Frågan berörs även i redovisning Folkbildningens framsyn som remitterades tillsammans med två andra utredningsbetänkanden om folkbildningen (Folkbildning i brytningstid, SUFO 2, SOU 2004:30 och Vem får vara med?, SOU 2004:51).
frs · GR121258 · 2004-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1258 om utveckling av demensvården har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att prioriteringsbeslut ska få genomslag inom demensvården. Att garantera alla människor en god vård och omsorg är en av samhällets allra viktigaste uppgifter. Det är viktigt att det inom hälso- och sjukvården finns goda kunskaper att ställa diagnos i ett tidigt skede, att personal inom hälso- och sjukvården samt inom har tillräckliga kunskaper om demenssjukdomar och dess konsekvenser och att den som drabbas och de närstående får information om sjukdomen och vilken hjälp som finns att tillgå. Den arbetsgrupp som regeringen tillsatte , och som kallade sig Demensarbetsgruppen, har avlämnat rapporten väg mot en god demensvård (Ds 2003:47). Rapporten ger en god bild av demensvården i landet och hur den har utvecklats . Demensarbetsgruppen har bland annat lyft fram vikten av demensutredningar men att utredningskapaciteten ofta är begränsad och därför måste ofta någon form av prioritering ske. Demensarbetsgruppens bedömning är att inriktningen i första hand bör vara att utreda och fastställa diagnos på alla nyinsjuknade. Förutsättningarna för en långsiktig positiv utveckling inom vård och omsorg är att stat, kommun och landsting samverkar kring angelägna frågor. Regeringen har därför inlett diskussioner med företrädare för och om möjligheterna att utveckla bland annat kvaliteten och tillgängligheten i vård och omsorg. Målsättningen är att etablera ett långsiktigt samarbete där utveckling av demensvården är ett viktigt inslag i detta samarbete. De förslag till förbättringar och utveckling av demensvården som Demensarbetsgruppen tagit fram ligger till grund för detta arbete som pågår. Jag vill i sammanhanget också framhålla att regeringen genom den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården gjort en riktad satsning för att stärka och utveckla hälso- och sjukvården för äldre, såväl vad gäller medicinsk kompetens som läkarmedverkan i särskilt boende för äldre och stöd till anhöriga. Genom propositionen Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet (2002/03:20) ges också kommuner och landsting utvidgade möjligheter att utveckla samarbetet utifrån lokala förutsättningar, vilket underlättar samverkan inom demensvården.
frs · GR121259 · 2004-06-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1259 om högkostnadsskyddet inom tandvården för äldre har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att högkostnadsskyddet för äldre tränger ut andra gruppers tandvårdsbehov och leder till orimligt höga kostnader. Låt mig först påpeka att reformen inneburit att drygt 80000 personer har fått positivt besked från , vilket gett dem möjlighet att erhålla protetisk behandling som de annars i många fall hade tvingats avstå ifrån. Emellertid har genomförandet av högkostnadsskyddet inte varit problemfritt. utgjorde de långa genomströmningstiderna vid i ett stort problem. Situationen har förbättrats betydligt. Med anledning av att kostnaderna för högkostnadsskyddet visat sig bli högre än beräknat har regeringen genomfört flera ändringar i förordningen (1998:1337) om tandvårdstaxa . Någon prisreglering har inte införts, men ersättningen till vårdgivarna har begränsats så att den högst får motsvara folktandvårdens priser i det landsting där vården utförs. Vidare har regeringen fastslagit att implantat inte ska ersättas inom ramen för högkostnadsskyddet om det är fråga om implantatstödd protetik bakom kindtänderna eller om patienten har en helprotes som fungerar väl. Regleringen bygger på överväganden om vad som vid en odontologisk bedömning normalt kan anses vara nödvändig behandling. Regeringen har som framgått redan vidtagit åtgärder för att komma till rätta med de problem vi har noterat. Det finns anledning att fortsätta att följa stödets utveckling och se över regelverket. Ett sådant arbete pågår inom . Vilka åtgärder detta eventuellt kan resultera i kan jag inte ge något besked om.