ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12425 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:425 om förskola för barn till sjukskrivna har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förtydliga vilka regler som gäller för förskolebarn med sjukskriven förälder. Enligt skollagen (2a kap. 6@6b§§) ska förskoleverksamhet tillhandahållas barn i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Dessutom ska barn vars föräldrar är föräldralediga eller arbetslösa tillhandahållas förskoleverksamhet minst eller . I förarbetena till den bestämmelse om barns eget behov anges som exempel barn med förälder som fullgör värnpliktstjänstgöring, är intagen på behandlingshem, kriminalvårdsanstalt eller liknande. Vidare framhölls att det i dessa fall ska göras en bedömning utifrån barnets behov av trygga förhållanden och att delta i pedagogisk verksamhet samt att speciell uppmärksamhet måste ägnas barn som har särskilda behov i dessa avseenden. Ett barn, som har behov av det, har således möjlighet att delta i verksamheten även om föräldrarna inte förvärvsarbetar eller studerar. Att tillhandahålla plats i barnomsorgen är i första hand ett kommunalt ansvar. Varje kommun ansvarar för att inom skollagens ram planera verksamheten utifrån ett helhetsperspektiv på barns och familjers behov och förutsättningar. Kommunen ska bereda plats inom verksamheten för alla barn i kommunen som är berättigade till den. har genom olika uppföljningsstudier visat att antalet barn vars föräldrar är långtidssjukskrivna, sjuk- eller förtidspensionerade har ökat i förskola och familjedaghem. Kommunerna torde sålunda ha gjort bedömningen att dessa barn har ett eget behov av förskoleverksamhet. Detta ligger också väl i linje med lagstiftningens intentioner. Det är viktigt att barn får del av förskoleverksamhetens pedagogiska verksamhet och att denna inte avbryts när det inträffar förändringar inom familjen. Särskilt viktigt är barns behov av kontinuitet och sammanhang i tillvaron när familjen utsätts för påfrestningar av olika slag. En bedömning måste dock ske i det enskilda fallet. Regeringen avser att återkomma med en proposition med förslag till ny skollag. I propositionen kommer bland annat en ny lagreglering för förskolan att föreslås. En viktig utgångspunkt för detta arbete är att frågan om barnets eget behov av förskoleverksamhet ska beaktas.
frs · GS12426 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:426 om utvärdering av Kallax har frågat mig om jag är beredd att genomföra någon form av fristående utvärdering av Kallax . Det är riktigt att den utbyggnad som skett av Kallax flygplats i ännu inte har lyckats svara upp mot de förväntningar om ökad fraktflygverksamhet som det fanns anledning att ställa när projektet drogs i gång. En anledning är att det har varit oväntat svårt att utverka tillstånd till överflygningar över . Något beslut om nedläggning av verksamheten vid det bolag som arbetar för att utveckla fraktflyget, , har enligt vad jag erfarit ännu inte fattats. Däremot kommer en kraftig neddragning av verksamheten att ske tills vidare. Det är dock min förvissning att de investeringar som gjorts på flygplatsen bland annat i form av en förlängd landningsbana, på olika sätt kommer att bidra till en positiv regional utveckling. Mot denna bakgrund avser jag inte att initiera någon utvärdering av projektet.
frs · GS12427 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:427 om utbildning av byggnadsarbetare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fler byggelever ska kunna fullfölja utbildningen. Antalet elever på byggprogrammet har ökat från 6966 elever totalt på programmet /01 till 9167 elever /03. Ett ökande intresse för programmet märks också på att antalet som vill gå programmet vida överstiger antalet utbildningsplatser. Antalet förstahandssökande till byggprogrammet ökade 2003/04 jämfört med föregående år till 5261 elever. Antalet tillgängliga platser var dock bara 3593. Det är de kommunala skolhuvudmännens ansvar att så långt möjligt dimensionera utbildningsplatserna med hänsyn till elevernas önskemål. Fler elever än tidigare fullföljer också utbildningen. Trots dessa positiva signaler är situationen inte tillfredsställande. Gymnasieskolan behöver utvecklas så att fler elever når de gemensamma utbildningsmålen. Regeringen föreslog i propositionen Kunskap och kvalitet @ elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) flera åtgärder för att förbättra gymnasieskolan. har fått i uppdrag att utforma kursplanerna så att samverkan mellan kärnämnen och de olika programmens karaktärsämnen uppmuntras. Det är särskilt viktigt att de möjligheter som ges då kärnämnena präglas av den studieväg eleven går, tas till vara i arbetet, så att förutsättningarna för alla elever att nå kunskapsmålen förbättras. Ett gymnasiearbete om 100 gymnasiepoäng ska ersätta dagens projektarbete. Gymnasiearbetet ska ha en tydlig koppling till elevens hela utbildning, och ett godkänt gymnasiearbete blir ett av kraven för att få gymnasieexamen. Särskild uppmärksamhet ska ges gymnasiearbetets roll i yrkesutbildningarna. Möjligheterna att arbeta med autentiska problemställningar och uppgifter hämtade från arbetslivet och framtagna i samverkan med branscher ska lyftas fram. En ny lärlingsutbildning införs. ska utreda och lämna förslag på utformning och reglering av gymnasial lärlingsutbildning som ska vara en valbar alternativ studieväg inom alla yrkesinriktade program. Kvaliteten i yrkesutbildningarna behöver också stärkas genom tätare samverkan mellan skola och arbetsliv. Regeringen har därför tillsatt Yrkesutbildningsdelegationen, som ska vara rådgivande i yrkesutbildningsfrågor. Delegationen ska även medverka till att lokala utvecklingsarbeten initieras och verka för en ökad rekrytering till de yrkesinriktade utbildningarna. Sammantaget anser jag därför att regeringen vidtar omfattande åtgärder för att fler elever, inte bara byggelever, ska kunna fullfölja utbildningen.
frs · GS12428 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:428,430 och 431 om avdrag för hushållstjänster har frågat mig om jag avser att utreda och stödja ett system för avdrag för hushållstjänster. Dessutom har ställt samma fråga till statsrådet och till statsrådet . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på dessa frågor. Eftersom de tre frågorna behandlar samma område väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. Såväl som och hänvisar i sina frågor till erfarenheter av hushållsavdraget i , där det bland annat hävdas att ungefär 1 miljon människor utnyttjar hushållsavdraget och flera tusentals nya jobb har skapats. I detta sammanhang vill jag framföra att regeringens huvudlinje när det gäller skattesystemets utformning är att stimulera arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud och sysselsättning med generellt gynnsamma regler snarare än att särreglera enskilda sektorer. Ett exempel på en sådan generell åtgärd är den pågående inkomstskattereformen med bland annat kompensation för den allmänna pensionsavgiften. Vidare tar i sin fråga upp ROT-avdraget och att det i huvudsak gynnar män. Hon menar att ett motsvarande skatteavdrag för hushållstjänster i stor utsträckning skulle gynna kvinnor och jämställdheten. ROT-avdraget är konjunkturpolitiskt motiverat och infördes som en temporär åtgärd för att motverka en hög arbetslöshet inom byggsektorn. Jag vill i detta sammanhang lyfta fram vikten av generella och brett inriktade åtgärder i skattesystemet. Inkomstskattereformen har exempelvis medfört lägre genomsnitts- och marginalskatter för främst låg- och medelinkomsttagare. I detta avseende är reformen särskilt betydelsefull för deltidsarbetande och kvinnor. lyfter i sin fråga fram utbredningen av svart hemhjälp i många av landets hushåll. Jag svarade , , på en fråga ställd av om initiativ för att omvandla svarta arbeten till vita. Jag påpekade att det inte finns några enkla samband mellan förekomsten av svartarbete och skattetryckets nivå. Det är inte svartarbetets andel i en sektor som ska vara avgörande för skattetryckets nivå. Särregleringar i skattesystemet för att stimulera överföring av svart arbetskraft till vit är ett dyrt alternativ och jag anser att det finns mer effektiva sätt att åtgärda problemet. Avslutningsvis vill jag framhålla att jag anser att man i ljuset av den demografiska utvecklingen och ett framtida arbetskraftsbehov främst inom offentlig sektor - det vill säga vård, skola och omsorg - bör vara särskilt försiktig med särregleringar av denna sort.
frs · GS12429 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:429 om avdrag för hushållstjänster har frågat mig om jag avser att utreda och stödja ett system för avdrag för hushållstjänster. Jag ser inga behov av särregleringar i inkomstskatten för köp av hushållsnära tjänster. Äldreomsorgens utveckling är en annan fråga. Det finns behov av att utveckla både kvaliteten och kompetensen inom äldreomsorgen och det är något jag kommer att fortsätta arbeta med. När det gäller att tillgodose behovet av hemtjänst kan nämnas att i Senior slutbetänkande Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning (SOU 2003:91) läggs bland annat fyra förslag (förslag 64@67) som syftar till att förbättra kunskaperna om vad tillgång till service i hemmet betyder för självständighet och hälsa. Betänkandet har varit ute på remiss och inom departementet pågår beredning av remissinstansernas synpunkter.
frs · GS12430 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:428,430 och 431 om avdrag för hushållstjänster har frågat mig om jag avser att utreda och stödja ett system för avdrag för hushållstjänster. Dessutom har ställt samma fråga till statsrådet och till statsrådet . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på dessa frågor. Eftersom de tre frågorna behandlar samma område väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. Såväl som och hänvisar i sina frågor till erfarenheter av hushållsavdraget i , där det bland annat hävdas att ungefär 1 miljon människor utnyttjar hushållsavdraget och flera tusentals nya jobb har skapats. I detta sammanhang vill jag framföra att regeringens huvudlinje när det gäller skattesystemets utformning är att stimulera arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud och sysselsättning med generellt gynnsamma regler snarare än att särreglera enskilda sektorer. Ett exempel på en sådan generell åtgärd är den pågående inkomstskattereformen med bland annat kompensation för den allmänna pensionsavgiften. Vidare tar i sin fråga upp ROT-avdraget och att det i huvudsak gynnar män. Hon menar att ett motsvarande skatteavdrag för hushållstjänster i stor utsträckning skulle gynna kvinnor och jämställdheten. ROT-avdraget är konjunkturpolitiskt motiverat och infördes som en temporär åtgärd för att motverka en hög arbetslöshet inom byggsektorn. Jag vill i detta sammanhang lyfta fram vikten av generella och brett inriktade åtgärder i skattesystemet. Inkomstskattereformen har exempelvis medfört lägre genomsnitts- och marginalskatter för främst låg- och medelinkomsttagare. I detta avseende är reformen särskilt betydelsefull för deltidsarbetande och kvinnor. lyfter i sin fråga fram utbredningen av svart hemhjälp i många av landets hushåll. Jag svarade , , på en fråga ställd av om initiativ för att omvandla svarta arbeten till vita. Jag påpekade att det inte finns några enkla samband mellan förekomsten av svartarbete och skattetryckets nivå. Det är inte svartarbetets andel i en sektor som ska vara avgörande för skattetryckets nivå. Särregleringar i skattesystemet för att stimulera överföring av svart arbetskraft till vit är ett dyrt alternativ och jag anser att det finns mer effektiva sätt att åtgärda problemet. Avslutningsvis vill jag framhålla att jag anser att man i ljuset av den demografiska utvecklingen och ett framtida arbetskraftsbehov främst inom offentlig sektor - det vill säga vård, skola och omsorg - bör vara särskilt försiktig med särregleringar av denna sort.
frs · GS12431 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:428,430 och 431 om avdrag för hushållstjänster har frågat mig om jag avser att utreda och stödja ett system för avdrag för hushållstjänster. Dessutom har ställt samma fråga till statsrådet och till statsrådet . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på dessa frågor. Eftersom de tre frågorna behandlar samma område väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. Såväl som och hänvisar i sina frågor till erfarenheter av hushållsavdraget i , där det bland annat hävdas att ungefär 1 miljon människor utnyttjar hushållsavdraget och flera tusentals nya jobb har skapats. I detta sammanhang vill jag framföra att regeringens huvudlinje när det gäller skattesystemets utformning är att stimulera arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud och sysselsättning med generellt gynnsamma regler snarare än att särreglera enskilda sektorer. Ett exempel på en sådan generell åtgärd är den pågående inkomstskattereformen med bland annat kompensation för den allmänna pensionsavgiften. Vidare tar i sin fråga upp ROT-avdraget och att det i huvudsak gynnar män. Hon menar att ett motsvarande skatteavdrag för hushållstjänster i stor utsträckning skulle gynna kvinnor och jämställdheten. ROT-avdraget är konjunkturpolitiskt motiverat och infördes som en temporär åtgärd för att motverka en hög arbetslöshet inom byggsektorn. Jag vill i detta sammanhang lyfta fram vikten av generella och brett inriktade åtgärder i skattesystemet. Inkomstskattereformen har exempelvis medfört lägre genomsnitts- och marginalskatter för främst låg- och medelinkomsttagare. I detta avseende är reformen särskilt betydelsefull för deltidsarbetande och kvinnor. lyfter i sin fråga fram utbredningen av svart hemhjälp i många av landets hushåll. Jag svarade , , på en fråga ställd av om initiativ för att omvandla svarta arbeten till vita. Jag påpekade att det inte finns några enkla samband mellan förekomsten av svartarbete och skattetryckets nivå. Det är inte svartarbetets andel i en sektor som ska vara avgörande för skattetryckets nivå. Särregleringar i skattesystemet för att stimulera överföring av svart arbetskraft till vit är ett dyrt alternativ och jag anser att det finns mer effektiva sätt att åtgärda problemet. Avslutningsvis vill jag framhålla att jag anser att man i ljuset av den demografiska utvecklingen och ett framtida arbetskraftsbehov främst inom offentlig sektor - det vill säga vård, skola och omsorg - bör vara särskilt försiktig med särregleringar av denna sort.
frs · GS12432 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:432 om ungdomsföreningar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att unga inte diskrimineras på grund av att de är underåriga och att de därmed får samma möjlighet som vuxna att organisera sig i föreningslivet. Jag vill börja med att understryka att ungdomars möjligheter att organisera sig i föreningslivet är en fråga av stor vikt för regeringen. Föreningslivet är en av de viktiga platser där ungdomar får erfarenhet av hur demokrati fungerar i praktiken. Inom föreningslivet kan ungdomar pröva sina åsikter och ta ansvar. De övergripande målen för den nya ungdomspolitiken som regeringen har föreslagit (prop. 2004/05:2) är att ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och att ungdomar ska ha verklig tillgång till makt. Regeringen menar att ungdomar inom ramen för formella gränser, såsom till exempel myndighetsåldern, ska ges samma möjligheter till välfärd och makt som andra i samhället. Regeringens förslag behandlas av (bet. 2004/05:KRU2). Regeringens förslag innebär bland annat att ungdomar ska ha makt över att påverka samhällsutveckling i stort som sina egna liv i sin närmiljö. Jag anser att ungdomar också, inom ramen för gällande lagstiftning, bör kunna styra sina egna organisationer. De statliga bidragen till ungdomsorganisationernas verksamhet är en viktig del av ungdomspolitiken. Bidragen är ett konkret sätt att stödja det ideella engagemanget bland ungdomar. Jag håller därför med om att det är oroväckande att har börjat neka föreningar bestående av underåriga organisationsnummer, vilket medför problem med förmedlingen av bidrag till lokala föreningar. Det får också till följd att målsättningarna att engagera fler i föreningslivet och att fler av medlemmarna blir aktiva motverkas. Jag har förstått att frågan om underåriga i föreningsstyrelser är komplex. Den berör ett flertal områden och lagstiftning som rör exempelvis underårigs omyndighet, utsökningsrätt och associationsrätt. Då frågan är av stor vikt är det något som regeringen måste arbeta vidare med och jag har för avsikt att ta initiativ till att frågan ses över för att komma fram till hur vi kan lösa problemet på bästa sätt.
frs · GS12433 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:433 om Amf4 och EU:s snabbinsatsförmågor har frågat om jag är beredd att vidta åtgärder för att fördelarna med Amf4 tas till vara i deltagande i EU:s snabbinsatsförmågor. Försvarsmakten har redovisat sin syn på utvecklingen av EU:s snabbinsatsförmåga för regeringen. Utvecklingen bygger på det koncept som är överenskommet i EU:s militära kommitté . I EU:s koncept består kärnan av lätt infanteri av bataljons storlek och knutet till detta ett styrkehögkvarter. Beroende på typ av insats kan taktiska och operativa stödresurser tillföras denna kärna. I dessa stödresurser kan det ingå sjö- och luftstridskrafter, understöds- och underrättelseenheter samt logistikförband beroende på vilken typ av mission och vilka uppgifter som ska lösas. Amfibieförbanden är inte anmälda till styrkeregister. Detta innebär att amfibieförbanden inte har beredskap för att sättas in i internationella missioner. Försvarsmakten har dock föreslagit att amfibieförband ska anmälas till styrkeregister. När det gäller Amf4 i är det en grundorganisationsenhet som utbildar bland annat amfibiebataljoner till insatsorganisationen. Det är inte grundorganisationen som sätts in i olika typer av insatser nationellt och internationellt utan förband eller resurser ur insatsorganisationen. Regeringen bedömer att hamn bör bli utskeppningshamn när Försvarsmakten avtransporterar internationella insatser sjövägen. För snabbinsatsstyrkans del kommer dock flygtransport att vara det troligaste alternativet vid en insats. Försvarsmakten ska i anslutning till budgetunderlaget slutgiltigt redovisa sin syn på utvecklingen och utformningen av det svenska bidraget till EU:s snabbinsatsförmåga. Med anledning av ovanstående så avser regeringen inte att vidtaga några åtgärder i frågan.
frs · GS12435 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:435 om krav på kollektivavtal för utländska företag med utländska anställda har frågat mig vad jag har för avsikt att göra för att säkra den fria rörligheten. Som bekant tillämpar inga övergångsregler rörande fri rörlighet, vare sig för arbetskraft eller för företag. Den fria rörligheten är för övrigt, enligt regeringens uppfattning, av central betydelse för den inre marknaden. Den fria rörligheten ska vägas mot andra hänsyn som exempelvis grundläggande rättigheter. I är strejkrätten en del av ett förhandlings- och kollektivavtalssystem som bygger på kollektiva rättigheter. Denna helhet består av flera nödvändiga komponenter såsom partsautonomi, förhandlingsrätt, strejkrätt och fredsplikt. Ett viktigt element i det svenska arbetsrättsliga systemet är att fackliga organisationer och arbetsgivare förfogar över stridsåtgärder, till exempel möjligheten att använda blockad, för att få till stånd kollektivavtal. Rätten att vidta stridsåtgärder är dessutom grundlagsfäst i . Vi har i en lagstiftning som reglerar dessa frågor. Denna lagstiftning gäller oberoende av arbetstagarens eller arbetsgivarens nationalitet. Fackförbunden använder regelbundet sin möjlighet att få till stånd ett kollektivavtal med såväl utländska som svenska arbetsgivare. Jag anser således att den fria rörligheten inte hindras i och med att vi inte har regler som behandlar utländska och svenska rättssubjekt olika.
frs · GS12436 · 2004-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:436 om ansvaret för farligt avfall har frågat mig om jag avser att återkomma till med förslag, i enlighet med vad som anförts i kretsloppspropositionen samt två rekommendationer från , och avskaffa kommunernas ensamrätt till hanteringen av farligt avfall. Den möjlighet som kommunerna har att genom ett utökat ansvar för transport, återvinning och bortskaffande av farligt avfall skaffa sig ensamrätt till avfallshanteringen bör, i enlighet med den inriktning som regeringen beslutat om tidigare, upphöra. En förutsättning är dock att det finns ett system som tillförsäkrar en god kontroll över flöden av farligt avfall. har därför haft i uppdrag att utreda om ytterligare eller andra typer av åtgärder behövs för att tillförsäkra en god kontroll över flöden av farligt avfall. redovisade sitt uppdrag . konstaterar sammanfattningsvis att regelverket i innehåller de bestämmelser om hantering, ansvarsfördelning och kontroll av farligt avfall som behövs för att få ett system som möjliggör en från miljösynpunkt god kontroll av hur farligt avfall tas om hand. Det som däremot kan förbättras är att tillämpningen av regelverket kan bli effektivare. avser att återkomma med förslag om hur tillsynen kan bli bättre på området. behandlas inom tillsammans med redovisning "Marknaden för avfallshantering". Det är således för tidigt för mig att redogöra för hur regeringen avser att gå vidare med denna fråga.
frs · GS12437 · 2004-12-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:437 om kulturpengar och 452 om offentlig redovisning av det statliga kulturstödet har frågat mig om jag är beredd att verka för större öppenhet hos de kulturinstitutioner som erhåller statliga pengar. har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att möjliggöra en öppen granskning av vad det statliga kulturstödet används till. Båda frågorna är ställda mot bakgrund av uppgifter i radioprogrammet om att vissa kulturinstitutioner inte tillämpar principen om handlingsoffentlighet när det gäller representationskostnader etcetera. Jag väljer därför att svara på båda frågorna samlat. Enligt gällande lagstiftning gäller regler om allmänna handlingars offentlighet hos myndigheter, och beslutande församling samt hos företag där kommuner eller landsting har ett bestämmande inflytande. Undantagsvis kan handlingsoffentlighet även gälla för statliga aktiebolag, föreningar och stiftelser om dessa utför någon form av myndighetsutövning mot enskilda, till exempel tillståndsprövning. Dessa finns angivna i en särskild bilaga till sekretesslagen. Offentlighets- och sekretesskommittén har i sitt slutbetänkande Insyn och sekretess (SOU 2004:75) föreslagit att rätten att ta del av allmänna handlingar ska gälla även handlingar hos aktiebolag, ekonomiska föreningar, handelsbolag och stiftelser där staten har ett rättsligt bestämmande inflytande, alltså på samma sätt som gäller för de kommunala företagen. Betänkandet remitteras och remisstiden går ut . Redan inom den gällande lagstiftningen finns det dock inget som hindrar aktiebolag, föreningar och stiftelser att lämna ut handlingar till allmänheten. Jag är övertygad om att de själva skulle vinna mycket i anseende och förståelse hos den breda allmänheten om de valde ett öppnare förhållningssätt. För mig är det en självklar princip att största möjliga öppenhet ska gälla för offentligt finansierad verksamhet. Jag avser därför att ta upp frågan i de löpande dialoger som har med berörda kulturinstitutioner. Jag avser också pröva om det finns ytterligare möjlighet att öka dessa institutioners öppenhet. Jag vill slutligen understryka att de statliga bidrag som lämnas till såväl myndigheter som institutioner på kulturområdet självklart åtföljs av noggranna villkor för hur medlen får användas och med tydliga återrapporteringskrav. Rapporteringen i form av årsredovisningar, resultatredovisningar, halvårs- och vissa fall kvartalsrapporter görs till () och är naturligtvis offentliga handlingar med möjlighet för allmänheten att granska.