ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121387 · 2004-07-15 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1387 om genderbalanserad representation har frågat statsrådet om regeringen, i linje med resolution Gender-Balanced Representation in the Parliamentary Assembly i , är beredd att stödja förslag om att nationer som representeras av parlamentariker från endast ett av könen inte ska erhålla rösträtt i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. utgår från innehållet i arbetsordningen för . Reglerna i arbetsordningen säger att de nationella delegationerna ska innehålla minst lika många delegater av det underrepresenterade könet som det nationella parlamentet, alternativt ska minst en delegat av det underrepresenterade könet ingå i delegationen. upphävdes de irländska och maltesiska delegationernas rösträtt i den parlamentariska församlingen, eftersom de bestod av endast män. Ledamöterna i utses av respektive medlemsstats parlament. Det är således ett indirekt val. Ledamöterna i utses däremot i direkta, nationella val. Ledamöterna har personliga mandat och individuell rösträtt. Ingen koppling kan därför göras mellan ledamöternas rösträtt och i vilken av unionens medlemsstater de har blivit valda. En enkönad representation från ett medlemsland skulle därtill kunna vara resultatet av personröstning. Den metod som använts i är därmed inte tillämpbar eller lämplig i . Ansvaret för att uppnå en jämlik fördelning mellan könen av platserna i bör i stället i huvudsak ligga på de ansvariga inom de nationella partierna. Här kan svenska politiker spela en viktig roll genom att föregå med gott exempel och se till att det blir en jämn fördelning mellan män och kvinnor på listorna eller ägna sig åt erfarenhetsutbyte med och opinionsbildning inom sina europeiska systerpartier. I det parlament, vars mandat nu har avslutats, var av ledamöterna kvinnor. Först vid konstituerande session kommer det att stå helt klart vilka personer som kommer att ta plats i det nya och därmed hur många av dessa som är kvinnor respektive män. Jag ser det som mycket angeläget att fortsätta det arbete redan bedriver på jämställdhetsområdet i EU. En viktig landvinning i detta arbete är exempelvis att det i det framförhandlade nya konstitutionella fördraget för EU har skrivits in att jämställdhet är ett av unionens värden. Det innebär att vi i allt arbete inom ramen för EU ska se till jämställdhetsaspekterna.
frs · GR121390 · 2004-07-08 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1390 om genderbudgetering har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att en tidtabell för utformning av och innehåll i en genderbudgetering för EU arbetas fram. Frågan om jämställdhetsintegrering av budgeten är viktig. Regeringen fastställde en handlingsplan för genomförande av jämställdhetsintegrering i . Denna plan tar sikte på beslutsprocesserna inom RK, däribland på arbetet med statsbudgeten. Den deltar vidare i ett nordiskt projekt om genderbudgetering som leds av en projektkoordinator anställd av Nordiska ministerrådets sekretariat. Vad gäller situationen inom EU publicerade Europeiska kommissionens rådgivande kommitté för jämställdhet en rapport om genderbudgetering. Denna rapport är överlämnad till kommissionen. Kommissionen har dock inte fört rapporten vidare till vare sig finans- eller jämställdhetsministrarna. Arbetet med att införa genderbudgetering bedrivs således i detta skede i första hand internt inom . undersöker kommissionen frågan om genderbudgetering i förhållande till EU:s budget. I ett första steg sker en insamling och genomgång av befintlig information på området. Dessutom görs försök att identifiera bra exempel som skulle kunna bidra konstruktivt i det fortsatta arbetet. Frågan är av stor betydelse och stöder arbete i denna fråga.
frs · GR121392 · 2004-07-08 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1392 om åldersdiskriminering inom idrotten har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att diskriminering på grund av ålder ska vara lika oacceptabel som diskriminering på andra grunder såväl inom idrotten som inom andra delar av samhället. I sin fråga citerar en formulering i regeringens proposition En idrottspolitik för 2000-talet (1998/99:107) om elitidrottares betydelse som förebilder för unga människor. I samma proposition anförde regeringen också att det är väsentligt att äldre människors och funktionshindrades behov av motion uppmärksammas. Idrottsrörelsen har i sina riktlinjer "Idrotten vill" slagit fast att all idrottsverksamhet, oavsett nivå, ska bedrivas utifrån idrottsrörelsens gemensamma värdegrund. Det innebär att idrottens grundprinciper om demokrati, respekt för människors lika värde och känsla för rent spel ska löpa som en röd tråd genom all idrottsverksamhet. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté @ (N 2002:06) @ för att bland annat överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Kommittén ska bland annat föreslå ett skydd mot diskriminering på grund av ålder i arbetslivet samt undersöka behovet av en lagstiftning som skyddar mot diskriminering på grund av ålder även på andra samhällsområden än arbetslivet. Uppdraget ska enligt nuvarande direktiv redovisas . I avvaktan på förslag finner jag inte anledning att vidta någon ytterligare åtgärd mot diskriminering på grund av ålder vare sig inom idrotten eller på andra samhällsområden.
frs · GR121396 · 2004-07-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1396 om utvärdering av maxtaxan i barnomsorgen har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en parlamentarisk utredning av maxtaxans fördelningspolitiska och kvalitetsmässiga effekter. Maxtaxereformen har inneburit en avsevärd ekonomisk förstärkning för de flesta barnfamiljer. Avgifterna har sänkts och kommunerna kompenseras för detta med mer än . Ett tak för avgifterna innebär också att ekonomiska förbättringar för barnfamiljerna inte riskerar att gå dem förbi på grund av höjda barnomsorgstaxor. har kvaliteten i verksamheten värnats genom ett särskilt statsbidrag om för kvalitetssäkrande åtgärder. För regeringen är det viktigt att avgifterna i barnomsorgen ligger på en låg och rättvis nivå för alla barnfamiljer. En anledning till att införa maxtaxa var att komma till rätta med de alltför stora skillnaderna i kommunernas barnomsorgsavgifter. En effekt av maxtaxan har också blivit att avgifterna sänkts och blivit mer lika över landet. Regeringen följer noga utvecklingen av reformen Maxtaxa och allmän förskola m.m. har i uppdrag att , fram , följa upp effekterna av maxtaxans införande. uppföljning ska omfatta reformens genomslag, barns vistelsetider, förändrad efterfrågan, avgiftspolitik och kvalitetsfrågor. ansvarar också för att de samlade ekonomiska effekterna för kommunerna med anledning av maxtaxan blir belysta. Detta ska ske i samverkan med andra utredningsorgan med relevant kompetens. har vidare ett samordningsansvar när det gäller utvärdering av reformens effekter på sysselsättning och arbetskraftsutbud. Utvärderingen ska göras av () och vid behov av andra berörda forskningsinstitutioner. I årets rapport, som lämnades , konstaterar att reformen Maxtaxa och allmän förskola m.m. är finansierad fullt ut. Utvärderingen visar också att trots att antalet barn har ökat så är personaltätheten oförändrad. , liksom 2001, gick det i genomsnitt 5,4barn per vuxen. Förutom den årliga utvärderingen gör en studie över de faktiska avgiftsnivåerna inom förskolan. Avsikten med studien är att se i vilken mån kommunerna differentierar avgifterna inom ramen för maxtaxan. Dessa samlade utvärderingsinsatser ger regering och riksdag möjlighet att kontinuerligt följa maxtaxans fördelningspolitiska och kvalitetsmässiga effekter. Jag ser därför inget behov av en parlamentarisk utredning. Jag kommer att verka för att regeringen fortsätter att prioritera förskolans kvalitet, vilket regeringen gör på många sätt. En viktig satsning blir att införa ett riktat statligt bidrag till kommunerna för att anställa 6000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan. Då kan personaltätheten öka och barngrupperna bli mindre.
frs · GR121398 · 2004-07-16 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1398 om narkotikaklassade droger har frågat justitieministern om han avser att vidta några åtgärder för att lösa problemen med alltför långsam narkotikaklassning av nya droger. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig börja med att säga att jag delar den oro ger uttryck för vad gäller missbruk även av den 1,4-butandiol (BD) som tar upp som exempel. Butandiol är en industrikemikalie som används främst vid plasttillverkning. I förbrukas inom industrin mer än hundra ton . Det är ett ämne som är skonsammare för både miljön och de människor som arbetar med det än alternativa ämnen är. Det är därför mycket viktigt @ inte minst för alla de som annars skulle riskera att utsättas för en ohälsosam arbetsmiljö @ att ämnet även i fortsättningen kan användas i dessa sammanhang. Olyckligtvis är dock butandiol också ett ämne som metaboliseras i kroppen till det narkotikaklassade GHB. Att butandiol är ett ämne med stora och viktiga användningsområden och ett stort antal användare för annat än missbruksändamål komplicerar frågan om en klassificering. Sedan ett ämne klassificerats krävs tillstånd för att bland annat inneha det. Det är viktigt att ett tillståndsförfarande inte medför att företag och andra som använder butandiol i stället återgår till att använda mera miljöfarliga ämnen. I sin nuvarande utformning är varken narkotikalagstiftningen eller lagstiftningen om vissa hälsofarliga varor lämpad för en klassificering av butandiol. Det har vid lagstiftningens tillkomst förutsatts att de ämnen som kan komma i fråga för klassificering saknar mera allmänna användningsområden för till exempel enskilda, industrin eller vetenskapen. pågår dock ett arbete för att ta fram ett lagförslag som möjliggör en klassificering av ämnen med sådana mera allmänna användningsområden. En klassificering medför bland annat att det blir brottsligt att inneha substansen utan särskilt tillstånd samt att den kan förverkas efter ett beslag och därför inte behöver återlämnas till ägaren. Själva förfarandet för att klassificera en substans som inte har ett mera allmänt användningsområde som narkotika eller hälsofarlig vara i är mycket snabbt och väl fungerande, vilket särskilt märks vid en internationell jämförelse. Regeringen klassificerar normalt substanser efter förslag från . Av rättssäkerhetsskäl krävs att institutets utredning är tillräckligt utförlig för att kunna ligga till grund för ett beslut. Den tidsåtgång som krävs för utredningen varierar beroende på vad som är känt om substansen. bevakar fortlöpande behovet av klassificering. Med tanke på att en klassificering är ett så kallat tekniskt handelshinder krävs också att iakttar de krav som EG-rätten ställer upp.
frs · GR121402 · 2004-07-16 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1402 om rationaliseringspotential har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att inte motverka strävan att stimulera innovationer i . En viktig aspekt i arbetet för att främja innovationer och att nya idéer kommersialiseras är det immateriella rättsskyddet. har här en mycket viktig uppgift. Delningen av verket innebär en renodling av verksamheterna hos såväl som hos PRV, vilket jag hoppas leder till förbättrad service till företagen. Jag vill understryka att det är viktigt att ge en bra start när myndigheten startar sin verksamhet. Att då inleda med ett underskott på cirka en kvarts miljon kronor, som regering och riksdag ställer krav på ökad effektivisering och kortare handläggningstider, kan knappast anses vara en bra utgångspunkt. Därför diskuteras nu olika alternativ för att komma till rätta med underskottet. Regeringen har ännu inte tagit ställning i frågan. Jag tror att en lösning går att nå utan att företagen ska drabbas av avgiftshöjningar varken hos eller hos . Patentverksamheten har visat goda resultat . Min bedömning är mot den bakgrunden att det nya PRV bör ha goda förutsättningar att utveckla verksamheten på det sätt som regeringen och gett uttryck för i sin proposition respektive sitt beslut. tar också upp den rationaliseringspotential som bör finnas hos . Regeringen ser över flera åtgärder som med största sannolikhet kommer att möjliggöra effektiviseringar och som får en positiv inverkan på ekonomi. Det handlar först och främst om att göra det möjligt att använda olika elektroniska lösningar. En arbetsgrupp har bildats för att åstadkomma de författningsändringar som krävs för att möjliggöra elektronisk ingivning av ansökan om registrering av bland annat aktiebolag och handelsbolag. Resultatet bör kunna presenteras . Även möjligheten till elektroniskt kungörande skulle innebära en kostnadsbesparing för . Frågan om elektroniskt kungörande ska utredas vidare och ett förslag lämnas till regeringen .
frs · GR121403 · 2004-07-15 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1403 om rättssäkert och förutsägbart för eleverna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att fristående gymnasieskolor får förutsägbar och tillräcklig ersättning för utbildningarnas kostnader. Av mitt tidigare svar på fråga 2003/04:819 framgår att en av skollagens (1985:1100) grundläggande principer är att en kommun ska betala samma bidrag för alla elever som är folkbokförda i kommunen, oavsett om de går i en eller en fristående gymnasieskola. Om hemkommunen inte anordnar motsvarande nationella program ska bidraget bestämmas efter samma grunder som lägeskommunen tillämpar för programmet i sina gymnasieskolor. I övriga fall ska den riksprislista som fastställer tillämpas. Det nuvarande bidragssystemet är således inte något förhandlingssystem. Regeringen har gett i uppdrag att göra en översyn av verkets system för redovisning av kostnaderna för olika program vid kommunala gymnasieskolor bland annat med avseende på uppgifternas aktualitet, kvalitet och tillförlitlighet (U2004/2803/G). ska analysera kostnadsuppgifterna och pröva om det är motiverat och möjligt att för vissa nationella gymnasieprogram i begränsad utsträckning inhämta mer differentierade kostnadsuppgifter för verksamheter med avsevärda skillnader i innehåll och därmed betydande kostnadsskillnader till exempel inom industriprogrammet. Vidare avser jag att verka för att regeringen i budgetpropositionen lägger fram ett förslag om förenkling av bidragssystemet för fristående gymnasieskolor.
frs · GR121404 · 2004-07-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1404 om portalparagrafen om barns bästa har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att intentionerna bakom portalparagrafen om barns bästa efterlevs. Jag ser allvarligt på de uppgifter som framkommit och som också återges av frågeställaren om asylsökande barn som mår dåligt under vistelsen i och blir apatiska. Jag tror inte att det finns någon entydig förklaring till barnens tillstånd. Inom pågår ett samverkansprojekt som syftar till att i ett tidigt skede identifiera de barn som är i riskzonen. På så sätt kan stödåtgärder sättas in och vid behov kan beslut i deras asylärenden fattas med förtur. Regeringen arbetar intensivt med att förkorta vistelsetiderna. En lagändring har trätt i kraft som ökar möjligheterna att tidigt klarlägga asylsökandes identitet. En annan orsak till de långa vistelsetiderna är möjligheten att lämna in ett obegränsat antal nya ansökningar, efter avslagsbeslut hos . Regeringen har därför föreslagit att det nuvarande systemet med ny ansökan om uppehållstillstånd ska avskaffas. Vidare har regeringen bland annat skjutit till ytterligare resurser för att korta handläggningstiderna i asylärenden. Jag kan inte kommentera utgången i det enskilda fall som tar upp, men generellt sett gäller att i ärenden som rör barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. De skäl som krävs för uppehållstillstånd kan vara något svagare i fråga om ett sjukt barn än i fråga om vuxna. Detta innebär dock inte att alla barn som är sjuka ska beviljas uppehållstillstånd. Möjligheten till vård i hemlandet, föräldrarnas hälsotillstånd och barnets livssituation i övrigt är faktorer som också måste vägas in. När det gäller situationen i Bosnien är den inte sådan att den med automatik ger personer rätt till skydd. Skyddsbehovet har minskat, men därmed inte sagt att det saknas problem. En viktig del av flyktingpolitik är att förebygga att människor tvingas lämna sitt land på grund av konflikter och förtryck. Den fattigdom och de orättvisor som råder försöker vi bidra till att minska framför allt genom utvecklingsbiståndet. är den största bilaterala biståndsgivaren i Bosnien med ca .
frs · GR121405 · 2004-07-08 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1405 om skattekontorens rådgivande funktion har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skattekontoren ska bli mer konsumentvänliga. Frågan är ställd mot bakgrund av att den information i skatteärenden som skattekontor lämnar ut inte är bindande. Den enda myndighet som kan lämna bindande information är . En mycket viktig uppgift för är att ge medborgarna bra service och information. Detta är en förutsättning för att de skattskyldiga ska kunna lämna riktiga uppgifter om sina inkomster och avdrag inför taxeringen. , och har arbetat med att förbättra möjligheten för allmänheten till snabb, lättillgänglig och korrekt information. Informationen lämnas genom telefonservicen, webbplatsen och andra kommunikationsformer. Särskilt telefonservicen har förbättrats kraftigt och av de som ringde till skatteförvaltningen fick under kontakt med en handläggare . Nästan hälften av företagen besökte under webbplats. Enkätundersökningar visar att de flesta är nöjda med kontakten med skatteförvaltningen och webbplatsen har fått ett mycket högt betyg, speciellt av företagen. Samtalen till skatteupplysningen har ökat stadigt och under besvarades drygt fyra och en halv miljoner samtal. För att ge en ännu bättre service över landet och utnyttja gemensamma resurser effektivare, vilket underlättas genom skatteförvaltningens nya organisation, har ett arbete inletts för en samordning av de förutvarande skattemyndigheternas telefonpaneler. Ändringen ska tillämpas från . Genom en sådan samordnad rikspanel bör skillnader i telefonservice mellan regionerna försvinna. Genom lagen (1999:189) om förhandsbesked i skattefrågor utvidgades möjligheterna för en enskild att få förhandsbesked i frågor om direkt skatt. Förhandsbesked får nu lämnas i en fråga som avser sökandens skattskyldighet eller beskattning om frågan är av vikt för sökanden eller för en enhetlig lagtolkning eller rättstillämpning. Ett förfarande med förhandsbesked måste av rättssäkerhets- och rättviseskäl med tanke på att beskeden är bindande vara omgärdat av vissa formföreskrifter. Ett absolut krav är att beskedet ges skriftlig form och att både den enskilde och skatteförvaltningen får ge sina synpunkter på den aktuella frågeställningen. Beskedet bör dessutom vara möjligt att överklaga. Detta medför att förfarandet med nödvändighet blir relativt omständligt och tidskrävande. Att ha en ordning där varje information som lämnar ut skulle vara bindande skulle kräva oerhörda resurser hos för att informationen skulle kunna lämnas i samma omfattning som och inom rimlig tid. Man måste därför välja en annan väg. Enligt min mening har valt den enda möjliga när verket satsar på en bred, lättillgänglig och korrekt information i flera olika medier. Jag anser därför att det inte finns anledning för mig att nu ta initiativ till en ändrad inriktning av informationsverksamhet.
frs · GR121406 · 2004-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1406 om bilstödet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förkorta väntetiden på bilstödet. Det som påverkar väntetiden för att få del av bilstödet är anslagets storlek. Då behovet av bilstöd är större än tillgängliga medel uppstår långa väntetider och det är naturligtvis inte bra. Väntetiderna kommer dock att minska avsevärt då anslaget tillförs mer medel. Den totala anslagsnivån kommer då att motsvara efterfrågan . menar dock att det kommer att krävas ännu mer för att komma åt den eftersläpning som finns från föregående år. Jag är medveten om det och därför finns också en beredskap för att hantera den eftersläpningen. Jag håller fast vid min tidigare uppfattning att vi successivt ska beta av det ackumulerade underskottet för bilstödet och avser därför att återkomma med ytterligare åtgärder .
frs · GR121407 · 2004-07-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1407 om oljeutsläpp har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska oljeutsläppen i svenska farvatten. Naturligtvis är det i högsta grad angeläget att utsläpp av olja och andra skadliga ämnen minskar i möjligaste mån. Frågan är av det slaget att det krävs samarbete på internationell nivå för att uppnå bästa möjliga resultat. har varit aktivt internationellt och mycket har också skett vad gäller att minska oljeutsläpp, inte minst inom EU. Så sent som antog en politisk överenskommelse om ett direktiv om förorening från fartyg och införande av påföljder när det sker sådana överträdelser. Syftet är att i EG:s lagstiftning införa Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) regler på detta område. Direktivet, som väntas behandlas färdigt av och rådet , kommer att gå något längre än det gällande regelverket genom att EU väljer att inte tillämpa vissa undantagsregler. På så sätt kan vi inom EU utnyttja den internationella havsrättskonventionens möjligheter för kuststaten att i så stor omfattning som möjligt skydda sina hav och kuster. har redan långtgående regler när det gäller föroreningar från fartyg. Genom direktivet måste alla EU-stater införliva de internationella reglerna för förorening orsakad av fartyg och se till att de personer som är ansvariga ställs till svars. Inom EU pågår även förhandlingar om ett rambeslut som ska komplettera direktivet. I rambeslutet kommer frågor om kriminalisering av fartygsförorening att behandlas. Därtill kommer rambeslutet innehålla bestämmelser om vilka straff som ska följa samt påföljdsnivåer. svarar för bekämpningen av oljeutsläpp till sjöss i enlighet med myndighetens instruktion. ska enligt de mål som regeringen har satt upp ha en förmåga att påbörja en insats efter larm och kunna bekämpa utsläpp i riskintervallet upp till . Därutöver finns, genom de internationella överenskommelser som har ingått, möjligheter att begära bistånd från annat land i händelse av ett större oljeutsläpp. Bekämpningskapaciteten påverkas av ett antal operativa förutsättningar som till exempel väderförhållanden och oljans beskaffenhet. ska enligt sin instruktion verka för att begränsa konsekvenserna av oljeutsläpp till sjöss när utsläppen når strandnära områden och land. Vidare ska verket underhålla och utveckla resursdepåer för insatser mot oljeutsläpp.
frs · GR121408 · 2004-07-27 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1408 om omställningsarbetet i har frågat näringsministern om han avser att vidta ytterligare åtgärder för att nå omställningsarbetets mål om 215 nya arbetstillfällen för . Arbetet inom regeringen är fördelat så att jag ska besvara frågan. I samband med den strukturomvandling, som då genomfördes inom Försvarsmakten, initierade regeringen ett fempunktsprogram för att stimulera en positiv utveckling i berörda kommuner. Programmets syfte var bland annat att skapa förutsättningar för att utveckla en ny, mer framtidsorienterad arbetsmarknad utifrån respektive kommuns egna förutsättningar. Lokalisering av viss statlig verksamhet och medverkan till att skapa förutsättningar för nya privata arbetstillfällen ingick i fempunktsprogrammet. i län har avrapporterat arbetet med utvecklingsprogrammet i . Av redovisningen framgår bland annat att omställningsarbetet varit lyckat och att kommunens utvecklingsarbete nu framskrider väl. Jag ser därför inte någon anledning att vidta några ytterligare åtgärder.