ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11826 · 2004-02-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:826 av () till statsrådet om asylsökande barn i behov av akut psykiatrisk vård Barn i en familj som fått avslag på sin asylansökan drabbas ofta av ett oerhört lidande, då de bär familjens utsatta situation på sina axlar. I ett fall i län har ett lite drygt tioårigt barn regredierat till spädbarnsstadiet, men ändå nekats akut barnpsykiatrisk vård. Detta barn har farit så illa psykiskt att det slutat äta, slutat tala och inte kunnat lämna sängen på mer än . Barnet har getts näring via dropp. Barnpsykiatrin har dock enligt uppgift vägrat ta emot barnet för akutvård med hänvisning dels till resursbrist, dels till att det inte skulle vara deras sak att ta emot barnet alls. Att barn i livshotande situationer vägras vård i är under all kritik. Regeringen bär ett tungt ansvar för att räta ut alla frågetecken vad gäller berörda regelverk och tillgodose behovet av finansiering av akutvård för behövande barn. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tydliggöra regelverket för och säkra erforderlig finansiering av akut barnpsykiatrisk vård för barn i asylsökande familjer, som fått sin asylansökan avslagen?
fr · GR11827 · 2004-02-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:827 av () till kulturminister om kulturarv för alla I en debattartikel i skriver landshövdingen i , , att man inför nekades att låna skatter som från början fanns i men är placerade på de statliga centralmuseerna i . Det gällde bland annat Linköpingsskatten och biskopsstolen från Herrestad. Centralmuseernas avoga inställning till att låna ut föremål till ursprungslänen eller -städerna är naturligtvis en källa till irritation och besvikelse hos dem som nekas att visa föremålen lokalt. Men det strider också mot ett av fattat beslut, vilket är högst anmärkningsvärt. Mot denna bakgrund vill jag fråga kulturministern om hon skyndsamt kommer att agera för att beslut ska efterlevas och de centrala museerna därmed blir mer generösa i sin utlåning av föremål.
fr · GR11828 · 2004-02-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:828 av () till finansminister om hanteringen av skatteärenden Handläggare på kan neka företagare anstånd och restföra en skatteskuld medan frågan drivs vidare i högre instans. driver in skulden och avslutar ärendet. Vid en betalningsprocess krävs ett domstolsutslag innan kronofogdemyndigheten ges tillåtelse att driva in kapital. Det samma borde gälla skatteskulder. I första hand måste dessa regler ändras för att rädda småföretagare från att bli försatta i konkurs av orsaker som senare visar sig felaktiga. Problemet gäller även företag som inte står inför konkurshot men som får en ansträngd ekonomi som hämmar företagets utveckling. Det finns exempel på tillväxtföretag som uppdebiterats och krävts på stora skatter och skattetillägg och som hämmats i sin utveckling. har det visat sig att bedömning helt saknat grund. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka rättssäkerheten för företagare som har en tvist med ?
fr · GR11829 · 2004-02-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:829 av Per () till statsrådet om utpekade vägprojekt i Regeringen uppdrog 2002 till att upprätta förslag till länsplan för regional transportinfrastruktur. Enligt direktivet ska planen innehålla en ny förbindelse mellan E6 och E20 norr om (Partihallsleden) i inklusive förbindelse över , under förutsättning att regional medfinansiering kan erhållas. Enligt den fördelning av infrastrukturanslagen som regeringen presenterade går till länsplan. Statsrådet klargjorde att partihallsförbindelsen och älvförbindelsen mellan E20 och E6 i därigenom möjliggörs. Samma säkerhet har inte givits uttryck för i . Chefen för har uttalat att den av regeringen presenterade tilldelningen kan innebära att den nya älvförbindelsen inte kan byggas. Ansvarigt regionråd har uttryckt att det inte går att överblicka innebörden av regeringens besked och att flera viktiga frågor behöver ut gällande förutsättningarna för den regionala investeringsplanen. Eftersom klara besked saknas från regionens sida om förutsättningarna att medfinansiera dessa projekt, råder en stor osäkerhet som det är angeläget att regeringen klarar ut för en snar byggstart. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att, med utgångspunkt i den fastställda länsfördelningen, få till stånd en överenskommelse med regionen om finansieringen av partihallsförbindelsen och älvförbindelsen mellan E20 och E6 i ?
fr · GR11830 · 2004-02-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:830 av () till justitieminister om övervakningskameror i taxibilar menar att kamera i taxibilar är ett konkret exempel på hur en säkrare miljö kan skapas. Antalet vålds- och rånöverfall på taxiförare ökar markant. Varje överfall är ett allvarligt brott som ofta ger långvariga konsekvenser för den drabbade föraren. I många fall har föraren både fått fysiska och psykiska skador. Ett antal av de utsatta förarna har lämnat yrket efter överfallen. Ett sätt att motverka överfall och rån är att öppna för möjligheten att installera övervakningskamera i bilen. En taxiförare befinner sig i en mer utsatt situation än exempelvis en bankkassör eftersom det i banken finns skydd både av kassadiskens utformning och av övervakningskameror. Det är svårt att se att kamera i taxi skulle vara mer integritetskränkande än kamera i exempelvis pendeltåg och tunnelbana. skriver att det system för kameraövervakning i taxibilar som beviljats i kammarrätten utgör en lämplig avvägning mellan övervakningsintresset och integritetsintresset. Kravet på tillstånd bör dock bestå, menar utskottet. Eftersom det har visat sig att inte alla län tillåter kameraövervakning, anser att en allmänt gällande reglering eller ett regeringsrättsavgörande måste komma till stånd. Med anledning av det ovan sagda vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att göra det möjligt för taxibolagen att sätta in övervakningskameror i taxibilar?
frs · GR12588 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:588 om människors rädsla för psykiskt sjuka har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att informera om och förebygga rädslan för psykiskt sjuka. Den i flera avseenden onyanserade debatten om patienter med psykisk sjukdom har lett till stora påfrestningar för de psykiskt sjuka och deras anhöriga. Jag vill i detta sammanhang framhålla att det är en mycket liten andel av de psykiskt sjuka eller personer med psykiska funktionshinder som begår brott. Det krävs kunskap för att motverka rädsla och diskriminering. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) har regeringen formulerat mål, arbetets inriktning, arbetsområden och åtgärder för att förbättra livsvillkoren för funktionshindrade. En prioriterad åtgärd är att förebygga och bekämpa diskriminering av funktionshindrade. I handlingsplanen klargörs att ingen ska missgynnas på grund av sitt funktionshinder och att de fördomar och den okunskap som kan utgöra orsak till diskrimineringen ska motverkas. Inom detta område har vidare () en viktig funktion, bland annat genom att medverka i det opinionsbildande arbetet. utbildningsstöd (Sisus) har på regeringens uppdrag tagit fram ett nationellt program för kompetensutveckling som vänder sig till politiker och anställda i offentlig sektor som i sitt arbete möter personer med funktionshinder. Det är också viktigt att framhålla att regeringen stödjer och för en kontinuerlig dialog med brukarorganisationerna. Regeringen har bland annat beviljat Mental hälsa (RSMH) ekonomiskt stöd genom Allmänna arvsfonden för ett utbildningsprojekt som syftar till att medlemmarna och deras företrädare bättre ska kunna bemöta mediernas bilder av människor med allvarlig psykisk störning. Regeringen tillsatte en nationell psykiatrisamordnare med uppgift att identifiera och analysera problem samt föreslå åtgärder som kan ge positiva effekter för vård, social omsorg och rehabilitering av personer med psykiska sjukdomar eller funktionshinder. Det är i detta sammanhang viktigt att framhålla att en väl fungerande rehabilitering och integrering i samhället förutsätter ett förhållningssätt som präglas av kunskap och acceptans. Psykiatrisamordnaren ska fortlöpande informera regeringen om sitt arbete samt vid behov lämna de förslag till författningsändringar och förtydliganden i gällande regelverk som anses påkallade. Avslutningsvis vill jag framhålla att det förutom dessa insatser är viktigt att berörda politiker, anställda i offentlig förvaltning och inte minst vi alla i egenskap av medmänniskor nu aktivt medverkar i arbetet med att motverka diskriminering av psykiskt sjuka.
frs · GR12610 · 2004-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:610 om pension vid avveckling av officerstjänster har frågat mig vilka omedelbara åtgärder jag är beredd att vidta för att inskränka tillämpningen av särskild pension för officerare. Alltsedan 1985 har statens arbetsgivarpolitik i en betydande omfattning delegerats till myndigheterna. Effekterna av delegeringen har varit föremål för en översyn av . Utredningen lämnade sitt betänkande Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten @ en samlad utvärdering (SOU 2002:32) . I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1, Utgiftsområde 2, avsnitt 6) @ som godtagits av @ redovisade regeringen att den delade utredningens uppfattning att den arbetsgivarpolitiska delegeringen i grunden var riktig och borde ligga fast. Löner och andra förmåner för statens personal är därför alltjämt en fråga för arbetsmarknadens parter. Därmed är det inte möjligt för mig eller regeringen att påverka tillämpningen av det kollektivavtal som parterna slutit i fråga om särskild pension för yrkesofficerare. Med delegeringen av arbetsgivarpolitiken följer enligt verksförordningen ett stort ansvar för myndighetscheferna. De ansvarar för myndighetens arbetsgivarpolitik. De ska därvid företräda myndigheten som arbetsgivare vilket i sin tur ställer krav på att de avtal som ingås beaktar verksamhetsintresset och kan finansieras inom ramen för myndigheternas anslag. I arbetsgivarrollen ligger också ett ansvar för myndigheterna att följa upp och utvärdera de erfarenheter som olika åtgärder ger. Möjligheten för officerare att gå i förtida pension har, i olika utformningar, funnits . Enligt min mening är det väsentligt att det nu sker en samlad utvärdering av de åtgärder som vidtagits för att minska antalet anställda i Försvarsmakten. I anvisningarna års försvarsbeslut har regeringen begärt att Försvarsmakten ska redovisa en sådan utvärdering. överlämnade till Försvarsmakten befogenheten att förhandla och sluta kollektivavtal om särskild pension för yrkesofficerare. Av det kollektivavtal som Försvarsmakten ingått framgår att pensionen ska minskas med arbetsinkomster i enlighet med principerna i . Enligt är arbetstagaren skyldig att lämna uppgift till om sina inkomstförhållanden. Således finns det regler om samordning mellan den särskilda pensionen och andra inkomster. Därmed finns det också förutsättningar för att följa upp och kräva återbetalning av arbetstagaren om de regler som styr den särskilda pensionen inte följts. Avslutningsvis finns det anledning att något beröra nuläget. /04 hade Försvarsmakten fattat ca 500 beslut gällande avgångar med särskild pension från till då avtalet som reglerar dessa avgångar upphör. Hur många beslut som Försvarsmakten därutöver kommer att fatta samt kostnadseffekten på Försvarsmakten av dessa beslut går inte att bedöma förrän myndigheten redovisat sitt underlag inför försvarsbeslutet.
frs · GR12623 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:623 om kommunala ambulanstransporter har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att göra det möjligt för kommuner att delta i upphandlingar av ambulanstransporter på lika villkor med privata företag i de fall transporterna sker utanför kommunens geografiska område. Bakgrunden till fråga är en dom från Regeringsrätten . I domen konstaterade att ambulanstransporter är ett ansvar för landstingen. Det är möjligt för landstingen att upphandla denna tjänst. En förutsättning för att en kommun avtalsvägen ska kunna åta sig en sådan uppgift för är dock, enligt Regeringsrätten, att de grundläggande villkoren i 2kap. 1§ kommunallagen om gränserna för den kommunala kompetensen respekteras. Att bibehålla eller tillskapa en organisation för att kunna deltaga i en upphandling av en tjänst för vilken svarar utgjorde enligt Regeringsrätten inte en sådan angelägenhet av allmänt intresse som kommunen har rätt att engagera sig i. I propositionen med förslag till ny lag om skydd mot olyckor (prop. 2002/03:119) som ersatt räddningstjänstlagen (1986:1102) har regeringen anfört att det faktum att har ansvar för sjuktransporter inte innebär att samtliga landsting måste skaffa alla de personella och materiella resurser som krävs för att driva verksamheten i egen regi. Det får i stället, enligt propositionen, närmast betraktas som en förutsättning att landstingen har möjlighet att utnyttja resurser som finns hos andra organ. Sådant utnyttjande kan komma till stånd efter det att nödvändiga överenskommelser träffats mellan inblandade parter. I propositionen anges att efter överenskommelse kan till exempel kommunen medverka med personal eller särskild utrustning som kommunen har för räddningstjänst eller annan teknisk verksamhet. Domen från Regeringsrätten innebär att sådan samverkan med en kommun, som regeringen i propositionen förutsatte skulle kunna ske, försvåras. har därför ett beredningsarbete påbörjats för att göra det möjligt för landsting att kunna nyttja kommunens resurser för ambulanstransporter.
frs · GR12624 · 2004-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:624 om kostnad för utveckling av nätverksbaserat försvar har frågat mig vilka ungefärliga totalbelopp jag bedömer att utvecklingsarbetet avseende nya ledningssystem inom ramen för övergången till ett nätverksbaserat försvar sammantaget kan uppgå till. De materiella delarna av ett nätverksbaserat försvar består av bland annat lednings- och informationssystem, sensorer samt vapen för precisionsbekämpning. Utvecklingen av ett nätverksbaserat försvar berör, förutom försörjning med materiel, även utbildning av personal, framtagning av nya ledningsmetoder och organisationsutveckling. Övergången till ett nätverksbaserat försvar berör därmed hela Försvarsmakten. En grundläggande förutsättning för övergången är att system av olika slag kan kommunicera med varandra. Därför har utveckling påbörjats av tekniska lösningar för Försvarsmaktens framtida ledningssystem (Ledsyst T) bland annat syftande till att möjliggöra presentation av en försvarsmaktsgemensam lägesbild. All materiel och verksamhet ska vara anpassad för att ingå i ett nätverksbaserat försvar. Ytterst kan man därför säga att hela försvarsbudgeten utgör kostnaden för det nätverksbaserade försvaret. Projektkostnaderna för utvecklingen av Ledsyst T är väl definierade, men bedöms på grund av sekretesskäl inte kunna offentliggöras. Information om sådana kostnader kan däremot lämnas till försvarsutskottet. Jag menar att projektet T utgör en grundläggande förutsättning för utvecklingen mot det framtida nätverksbaserade försvaret. Utvecklingen av tekniska lösningar för ledningssystem bedömer jag därför kommer att ha hög prioritet i Försvarsmaktens planering.
frs · GR12625 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:625 om förföljelse av tortyrbekämpare i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa förföljelsen av dem som bekämpar tortyr i . Det finns fortfarande allvarliga brister när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna i , även om utvecklingen går i rätt riktning. Det är oacceptabelt att tortyrfall ännu förekommer och att förespråkare av mänskliga rättigheter trakasseras. Vi välkomnar att den turkiska regeringen har deklarerat nolltolerans mot tortyr och har infört en rad reformer i lagstiftningen för att uppnå detta mål. Bland reformerna märks snabbehandling av åklagare och domstolar av mål som rör tortyr och förhindrande att fällande domar i tortyrmål suspenderas eller omvandlas till böter. Ett annat sätt att bekämpa tortyr är utbildning i mänskliga rättigheter för poliser. Vi välkomnar även att i högre utsträckning än har samarbetat med . Detta är viktiga steg på vägen, men ytterligare ansträngningar krävs för att förhindra förekomsten av tortyr. EU och kommer som ett led i detta arbete att tillsammans med genomföra ett omfattande projekt för att stödja modernisering av rättsväsendet och reform av fängelseväsendet. Åtal mot organisationer och personer som arbetar för de mänskliga rättigheterna förekommer fortfarande, bland annat på formalistiska grunder, vilket vittnar om att yttrandefriheten i ännu är begränsad. Detta är ytterst allvarligt och något som och EU påtalar för i syfte att få till stånd en ändring. Vi välkomnar de reformer som antagits för att stärka yttrandefriheten. En förändring är till exempel att gärningar som enbart har till syfte att kritisera staten och statstjänstemän är straffbara. Det återstår dock mycket arbete på detta område och inte minst är det av stor betydelse att de nya lagarna verkligen efterlevs och tillämpas av det turkiska rättsväsendet. Regeringen har tagit upp frågan om förekomsten av tortyr och brister vad gäller yttrandefriheten med företrädare för den turkiska regeringen. Jag tog senast upp frågan när utrikesminister besökte . Utvecklingen på dessa områden kommer att noggrant bevakas inför det ställningstagande EU ska göra om att eventuellt inleda förhandlingar om medlemskap med .
frs · GR12626 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:626 om dödsläger i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att påverka att efterleva de rekommendationer som ges i en rapport från The U.S. in North (HRNK) och som berör agerande i förhållande till flyktingar från . Regeringen är medveten om och oroad över det stora antalet nordkoreanska flyktingar som befinner sig i . agerande i frågan är i linje med de rekommendationer som bland annat framförs i HRNK:s rapport. Mot bakgrund av återkommande rapporter om omfattande humanitära behov på plats framför vi till den kinesiska regeringen, såväl bilateralt som genom EU, vikten av att ger oberoende humanitära organisationer obehindrat tillträde till de områden i där flyktingarna uppehåller sig. Vi framhåller särskilt skyldighet att som part till flyktingkonvention och dess tilläggsprotokoll fullt ut samarbeta med , . Framför allt måste UNHCR, för att kunna utöva sitt mandat att bistå flyktingar, ges obehindrat tillträde till områdena i fråga. Det är inte godtagbart att inte har medgivit sådant tillträde . Vidare betonar vi nödvändigheten av att följer det bindande folkrättsliga förbudet mot tvångsåterbördande av flyktingar. Frågan om situationen för de nordkoreanska flyktingarna i togs upp senast i samband med EU:s dialog med om de mänskliga rättigheterna. Den togs också upp bilateralt när vice utrikesminister besökte . Jag delar även oro över situationen för de mänskliga rättigheterna i och frågan har länge varit ett centralt inslag i , såväl som EU:s politiska dialog med . EU tog initiativet till en resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i som antogs vid mötet med FN:s kommission för mänskliga rättigheter . I resolutionen uppmanas att reagera på rapporter om systematiska, omfattande och allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna. Detta ska ske bland annat genom att landet genomför de åtaganden man har enligt de om mänskliga rättigheter som man tillträtt och genom att samarbeta med relevanta specialrapportörer som utsetts av FN:s kommission för mänskliga rättigheter.
frs · GR12628 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:628 om situationen inom kriminalvården har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förbättra situationen på landets kriminalvårdsanstalter. Jag delar uppfattning att beläggningssituationen inom kriminalvården är bekymmersam. Skälet till det är att , liksom flera andra länder i västvärlden, haft en kraftig ökning av fångpopulationen. Kriminalvården har därför tillförts 2003 och ytterligare för att kunna hantera det ökade platsbehovet. planerar kriminalvården att tillskapa 430 nya platser. På ska fler platser öppnas och kriminalvården kommer att förändra anstaltsstrukturen mot färre och större enheter. Med en sådan anstaltsstruktur kan både ekonomiska och verksamhetsmässiga fördelar uppnås. Regeringen har också vidtagit flera andra åtgärder för att förbättra situationen på landets anstalter. Ett sådant exempel är att kriminalvården har fått , inom ramen för regeringens narkotikasatsning, för att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter. Det sker bland annat genom att förhindra narkotikainförsel till anstalterna och en omfattande satsning på behandling för narkotikamissbrukare. tillskapades 800 platser särskilt för motivation och behandling av intagna med narkotikamissbruk. En ytterligare förbättring i framtidens kriminalvård är att verkställigheten av straff blir mer individuellt utformad. Inslaget av positiva incitament för en aktiv återanpassning och skötsamhet kommer att öka och därmed kraven på den intagne att efter sin förmåga ta ansvar för sin situation. Den kriminalvårdskommitté som regeringen tillsatte 2002 har i uppdrag att utarbeta ett förslag till en ny kriminalvårdslag i enlighet med detta synsätt. Det är min förhoppning att kriminalvårdens platsutbyggnad snart ska ha kommit i kapp de nya behoven så att vi kan ägna all kraft åt det viktiga utvecklingsarbete som står för dörren.
frs · GR12629 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:629 om avverkningen av Sörfligget har ställt en fråga till statsrådet med anledning av avverkning nedanför Sörfligget i . Eftersom jag är ansvarig för så svarar jag på frågan. Jag svarade på en fråga om avverkningen från . Då sade jag att är ett aktiebolag som leds av en ledning och en styrelse. Frågor om avverkningar beslutas av bolaget. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder med anledning av bolagets avverkningar i . Mitt svar på frågan från blir att jag utgår ifrån att följer de riktlinjer som beslutat för bolaget och även de regler som gäller i fråga om avverkningar. Vidare har beslutat att överlåtelse av mark från bolaget ska ske på affärsmässiga grunder. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder med anledning av fråga.
frs · GR12630 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:630 om jäv och mediepolitiska beslut har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att noga utreda om det föreligger delikatessjäv inför regeringens beslut som berör mediepolitiken. Frågan har överlämnats till mig. Frågan föranleds av att det har utlysts nya tillstånd att bedriva TV-sändningar i det digitala marknätet. Inför regeringens beslut har olika TV-företag försökt påverka processen bland annat genom inlägg i dagspressen. Regeringen har beslutat om nya tillstånd i det digitala marknätet. Det har skett helt enligt gällande regler. Beslutet innebär att förutsättningarna för konkurrens mellan TV-företag förbättras eftersom alla de fem TV-kanaler som har den största andelen tittare kommer att sändas i det digitala marknätet. Konsumenterna kommer att kunna välja mellan innehållet i ett stort antal oberoende TV-kanaler utan tekniska barriärer.