ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12241 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:241 om Lagerhuset i har frågat vilka åtgärder kulturministern ämnar vidtaga för att påskynda ett beslut vad gäller att göra Lagerhuset i till ett nationellt kulturarv. Det är självklart viktigt att alla typer av ärenden handläggs så snabbt som möjligt. Detta gäller även ärendet om Lagerhuset i . Alla ärenden måste dock, utifrån omständigheterna i det enskilda ärendet, beredas så att det finns ett tillfredsställande underlag innan beslut kan fattas. Vissa ärenden kräver ett omfattande beredningsarbete vilket givetvis påverkar handläggningstidens längd. När det gäller Lagerhuset i kan jag inte föregripa den beredning som pågår i ärendet och som ska utmynna i ett beslut från regeringen.
frs · GS12242 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:242 om iktyos har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stödja patienter med sjukdomen iktyos att få fotvårdande behandling. Landstingen har ansvar för att organisera och finansiera hälso- och sjukvården. I detta ansvar ingår habilitering, rehabilitering och hjälpmedel. Iktyos är ett samlingsnamn för en grupp ärftliga hudsjukdomar. Sjukdomen ingår i över små och mindre kända handikappgrupper. Registret omfattar ovanliga sjukdomar eller skador som leder till omfattande funktionshinder och som finns hos högst 100 personer på en miljon invånare. Syftet med databasen är att ge aktuell information om dessa samt om det stöd och den service som dessa grupper behöver. Hudkliniken vid i är riksspecialitet för vissa typer av ärftligt betingade hudsjukdomar (gendermatoser). Diagnostik av iktyos sker dock i första hand vid länssjukhusens hudkliniker. Den medicinska behandlingen sköts vanligtvis av hud- och barnläkare sedan diagnosen är fastställd. Regelbunden fotvård är en hjälp och rekommenderas för att minska vissa fotbesvär. Läkare eller distriktssköterska kan remittera en patient till fotvårdande behandling, om sådant behov föreligger. Jag utgår från att landstingen tar sitt ansvar för att tillgodose de behov som föreligger hos patienter som lider av iktyos.
frs · GS12243 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:243 om ersättning till blödarsjuka har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att blödarsjuka inte riskerar en sämre läkemedelsbehandling på grund av landstingens svåra ekonomiska situation. Staten och träffade en ny överenskommelse om statens ersättning till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånerna. Överenskommelsen lägger fast hur mycket staten ersätter landstingen med för perioden . erhåller landstingen sammanlagt avseende kostnaderna för läkemedelsförmånerna. Eftersom läkemedel till blödarsjuka är kostsamma och patienterna ojämnt fördelade över landet har dessa läkemedel finansierats solidariskt mellan landstingen inom ramen för det statliga bidraget. Dessa läkemedel kommer att finansieras solidariskt även genom det nya avtalet för 2005@2007. Modellen för hur den solidariska finansieringen för läkemedel har varit utformad har dock inneburit vissa problem. Däribland kan nämnas att modellen har varit oflexibel och med detta försvårat användningen av nya läkemedel. Staten och kom därför i det nya avtalet överens om att en förändring av modellen för den solidariska finansieringen av läkemedel ska ske nästkommande period. Det nya avtalet innebär att landstingen får goda ekonomiska förutsättningar att använda läkemedel på ett rationellt sätt. Min bedömning är att det nya avtalet och förändringen av modellen för solidariskt finansierade läkemedel inte kommer att innebära några försämringar för patienter med blödarsjuka. Vi kommer dock naturligtvis att följa utvecklingen på området.
frs · GS12244 · 2004-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:244 om utvecklingen av brottsligheten i Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de nya statistikkällor som regeringen använder sig av ska komma till allmän kännedom. Frågan är ställd mot bakgrund av de statistikuppgifter jag nämnde vid ett möte i . Vid mötet i diskuterades frågan om rättstrygghet och rättssäkerhet på landsbygden. Vid en diskussion om våldet har ökat eller inte i samhället nämnde jag att det dödliga våldet inte har ökat i . Jag nämnde även att antalet anmälda brott i i stort sett har legat stilla . Självfallet är det Brottsförebyggande rådets officiella kriminalstatistik och analyser som regeringen använder sig av för att inhämta kunskap om brottsutvecklingen i det svenska samhället. Förutom den skriftliga statistiken som ger ut används även deras statistiksida på för att ta fram aktuell information. Såväl Skånbergs som mina uppgifter bekräftas av Brottsförebyggande rådets statistik. Det är således positivt att vi båda använder den statistiken som en viktig kunskapskälla.
frs · GS12245 · 2004-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:245 om resursbristen inom kriminalvården har frågat mig om jag kommer att göra något för att förhindra att kriminalvården tvingas spara ännu mer. Inledningsvis vill jag framhålla att kriminalvården kommer att få betydande resurstillskott. Regeringen har föreslagit att kriminalvårdens anslag höjs med . För att tillskotten ska göra största möjliga nytta är det viktigt att resurserna används på bästa sätt. Inom kriminalvården pågår ett arbete för att effektivisera verksamheten. Det handlar till exempel om att utnyttja nuvarande anstaltsplatser bättre, att bli bättre på att pressa kostnader vid byggande av nya platser men också om att hitta effektivare arbetsformer. Kriminalvården har redovisat hur användandet av personalresurserna kan effektiviseras. Av redovisningen framgår att betydande effektiviseringar kan göras utan att säkerhet, rättssäkerhet eller programverksamhet eftersätts. Med de stora resurstillskott som regeringen föreslagit, parallellt med de effektiviseringar som kriminalvården själv genomför, är förutsättningarna goda för att möta de utmaningar som framtidens kriminalvård står inför.
frs · GS12246 · 2004-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:246 om onödig byråkrati har frågat justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att förhindra onödig byråkrati av småskulder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Beträffande privaträttsliga fordringar finns en möjlighet att avsluta mål om små belopp, genom att kronofogdemyndigheten kan jämka förrättningskostnaderna för sökanden när endast ett obetydligt belopp återstår och på det sättet se till att fordran blir betald. Det finns en rad bestämmelser som syftar till att göra indrivningen av offentligrättsliga fordringar effektiv. I bestämmelser som reglerar olika myndigheters hantering av fordringar ges i vissa fall möjlighet att avstå från indrivning av fordringar på små belopp. För exempelvis olika slag av skatter gäller en gräns på . När en offentligrättslig fordran har lämnats för indrivning inleds förfarandet genom att kronofogdemyndigheten anmanar gäldenären att betala inom en viss angiven frist. Betalas inte fordringen inom fristen fortsätter indrivningen vanligen med andra åtgärder. har dock en möjlighet att avbryta indrivningen tills vidare bland annat om ytterligare indrivningsåtgärder inte är försvarliga med hänsyn till kostnaderna och om indrivning inte heller krävs från allmän synpunkt. Fordringen ligger då kvar hos myndigheten till dess den preskriberas eller kan hanteras tillsammans med en senare inkommen fordran för indrivning hos samma gäldenär. Den nu nämnda möjligheten kommer ofta till användning när det gäller små belopp som inte har betalats. Det kan dock ändå, som påpekat, finnas skäl att införa en möjlighet att efterge offentligrättsliga fordringar på små belopp. Den frågan bereds inom i samband med att organisationen av kronofogdemyndigheternas verksamhet ses över.
frs · GS12247 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:247 om antidepressiva läkemedel till barn har frågat mig om jag avser att verka för en förändring vad gäller förskrivning av antidepressiva läkemedel till barn mot bakgrund av de nya kunskaperna och riskerna för självdestruktivt beteende. Den aktuella diskussionen om förskrivning av antidepressiva läkemedel till barn gäller enligt i första hand så kallade SSRI-läkemedel. SSRI-preparat är en grupp läkemedel som används mot depressioner. I är inget SSRI-preparat godkänt för behandling av barn med depression. Att förskrivning av SSRI-läkemedel till barn ändå förekommer har sin grund i den fria förskrivningsrätten för svenska läkare. Vidare kan jag informera om att deltar i ett samarbete mellan de europeiska läkemedelsmyndigheterna gällande behandling av barn och ungdomar med antidepressiva läkemedel. Ny kunskap om riskerna för självdestruktivt beteende är under bedömning. Jag delar oro för utvecklingen av förskrivningen av antidepressiva läkemedel, som har ökat . Enligt kan ökningen till stor del bero på att det tidigare inte fanns några bra och effektiva läkemedel för behandling av depression. Det går dock inte att utesluta att antidepressiva läkemedel också förskrivs när andra åtgärder borde övervägas, respektive erbjudas parallellt med medicineringen. Regeringen överväger möjligheten att till ge i uppdrag att analysera förskrivningen och användningen av antidepressiva läkemedel till unga.
frs · GS12248 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:248 om personalansvar hos har frågat vad han avser att göra för att öka SJ AB:s ekonomiska möjligheter att ta ansvar för villkoren för personalen inom bolaget liksom hos underleverantörer. Ansvaret inom regeringen är fördelat så att det är jag som ansvarar för förvaltningen av . bedriver verksamhet på kommersiella grunder och målet är att bolaget ska vara ett modernt resetransportföretag. bemyndigade regeringen att tilldela ett kapitaltillskott på ca . Förutsättningen för investeringen i bolaget var att bolaget i ett första steg skulle bli lönsamt och i ett längre perspektiv ge en marknadsmässig avkastning på investerat kapital (prop. 2002/03:86, bet. 2002/03:NU13). behöver en stark finansiell bas för att såväl kunna erbjuda en bra service som för att kunna möta en ökad konkurrens i transportmarknaden. En stark finansiell bas är också en förutsättning för att bolaget ska kunna göra framåtsyftande investeringar i bland annat lok och vagnar. Det är mot denna bakgrund som ägaren har slagit fast den finansiella målsättningen för . Något ytterligare kapitaltillskott till är inte aktuellt. Beträffande anställningsvillkor för de anställda, liksom för avtal med underleverantörer, förutsätter jag att SJ och ledning fattar beslut som ligger väl inom ramen för befintlig lagstiftning.
frs · GS12249 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:249 om regeringens dröjsmål med yttrande till Europeiska domstolen har, med hänvisning till ett enskilt klagomål mot inför för de mänskliga rättigheterna, frågat migrationsministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta i syfte att påskynda regeringens handläggning av yttranden till . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag framhålla att målen mot inför rör många olika rättsområden och inte enbart utlännings-rätten. I de fall där begär att regeringen ska yttra sig över ett klagomål utarbetas en svarsinlaga i i samråd med övriga berörda departement. Handläggningen förutsätter att myndigheternas akter lånas in. I mål som rör utlänningar inhämtas dessutom ibland kompletterande utredning från utlandsmyndigheten i den stat från vilken klaganden kommer. Regeringens inlagor är ofta omfattande. De innehåller inte bara argumentering i själva saken utan behandlar dessutom både fakta och relevant lagstiftning samt frågor om behörighet. I samband med att regeringen ombeds att yttra sig över ett klagomål anger en svarsfrist, som vanligen uppgår . Regeringens ambition är att inlämna svar inom denna frist utan att behöva begära anstånd. Så sker också i största möjliga utsträckning. har regeringen ambitionen att ge domstolen en tydlig bild av vad som förekommit i målet. Det arbete som detta förutsätter är tidskrävande. I vissa mål kan regeringen tvingas begära anstånd hos domstolen. Det kan bero på att målet är komplicerat men också på det rådande arbetsläget. har det skett en markant ökning av antalet mål som kommunicerats med regeringen vilket inneburit att fristerna i flera mål sammanfallit. Det har därför varit nödvändigt att begära anstånd i några av dessa mål. I sammanhanget vill jag framhålla att det är som avgör om anstånd ska beviljas. Mot bakgrund av ovanstående redogörelse avser jag inte att vidta några åtgärder med avseende på handläggningen av målen mot inför .
frs · GS12250 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:250 om svensken på terroristlistan har, mot bakgrund av rapporterna om att FBI uppgett att det saknas samröre mellan bankföretaget och terroristorganisationen , frågat mig vad jag avser att göra för att få den svenske medborgare som är uppförd på FN:s sanktionslista avlistad. Det är riktigt att företrädare för har sagt att de inte kunnat finna några bevis för att det skulle finnas ett samband mellan och , och att det var ett sådant föregivet samband som utgjorde grund för att den svenske medborgaren ursprungligen fördes upp på FN:s sanktionskommittés lista. De av refererade uppgifterna återfinns i en bilaga till den så kallade 11 septemberkommissionens rapport. Uppgifterna är inget ställningstagande från hela kommissionen. Så snart hade tagit del av de här uppgifterna fick ambassaden i i uppdrag att kontakta de berörda amerikanska myndigheterna, Office of Foreign Assets Control (OFAC), som sköter den nationella amerikanska sanktionslistan, och FBI, för att få en förklaring. OFAC har därvid uppgett att rapporten innehåller både direkta sakfel och felaktiga slutsatser. Vidare uppges att rapporten endast hänvisar till slutsatser dragna av olika FBI-agenter och till utredningar gjorda inom FBI. Vi har ännu inte fått någon bekräftelse från FBI att myndigheten ställer sig bakom uppgifterna i rapporten. Oavsett detta finns det, som skriver, starka skäl att gå vidare med frågan. När det gäller åtgärder inom ramen för vårt samarbete i EU bör det erinras om att driver en process om sin listning i förstainstansrätt. Jag förutsätter att vid sin bedömning kommer att ta itu med eventuella brister i rättssäkerheten. När det gäller att återigen agera direkt mot och myndigheter har så redan skett. Vid ett samtal på UD med chargé d'affaires har kabinettssekreteraren upprepat regeringens framställda krav på att utan dröjsmål ska tas bort från listan, så att frysningen av hans tillgångar kan hävas. Regeringen förväntar sig en snar reaktion från på denna upprepade begäran. Jag är fullt beredd att fortsätta driva frågan till dess att kravet är uppfyllt.
frs · GS12251 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:251 om solcellspaneler har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att stimulera marknaden för solcellspaneler också i . Det finns en stor global potential för ökad användning av solenergi. Kostnaderna för att producera el med solceller är dock cirka fem till tio gånger högre än kostnaderna för att producera el från andra förnybara energikällor såsom vind, vatten och bioenergi. Detta innebär att elcertifikatsystemet, som premierar den mest kostnadseffektiva förnybara elproduktionen, inte kan förväntas ha någon betydelse för mängden el producerad med solceller. Ett fortsatt utvecklingsarbete är alltså nödvändigt för att solcellstekniken ska bli kommersiellt konkurrenskraftig. Inom det långsiktiga energipolitiska programmet finansierar insatser kring forskning och utveckling av teknik för solceller med syftet att sänka kostnaderna och öka verkningsgraden. Ett viktigt steg på vägen mot en storskalig tillverkning av solceller av tunnfilmstyp har tagits i och med att tre stora svenska företag och två investeringsfonder beslutat investera i utvecklingen av ett kommersiellt företag, , som baserar sin verksamhet på forskningsresultat från vid . Utvecklingsarbetet medfinansieras av , som beviljade i stöd. planerar att ha produktionen i gång och moduler på marknaden . ekonomiska vårproposition aviserades en särskild investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler. Det förslag till tidsbegränsad investeringsstimulans som regeringen presenterar i budgetpropositionen innehåller bland annat en förhöjd investeringsstimulans om för installation av solcellssystem i offentliga lokaler. Denna stimulans för solcellspaneler föreslås gälla under perioden 2005@2007 och beräknas medföra ett skattebortfall på 100miljoner kronor. redovisade ett regeringsuppdrag om kartläggning av potentiella nischmarknader och förslag till åtgärder för att främja introduktionen av solceller. Beredningen av de förslag som lämnas i denna redovisning pågår. Innan frågan är färdigberedd är jag inte redo att föreslå några ytterligare åtgärder.
frs · GS12252 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:252 om anslag till kriminalvården har frågat mig om jag avser att ta initiativ till ett ökat anslag till kriminalvården . Jag delar bedömning att kriminalvårdens ekonomi är ansträngd. En stor del av förklaringen till kriminalvårdens ansträngda ekonomi står att finna i att de som döms till fängelse döms till allt längre straff. Detta har lett till hög beläggning på fängelser och häkten, och också till brist på platser. Regeringen har därför tillfört kriminalvården betydande resurser. På bord ligger regeringens förslag att på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen tilldela kriminalvården ytterligare . I sin senaste utgiftsprognos gör kriminalvården bedömningen att anslagskrediten kommer att behöva utnyttjas i hög utsträckning, men att kreditutnyttjandet inte kommer att överstiga . Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten får ramanslag tillfälligt överskridas utan att regeringen måste be om ett bemyndigande för överskridandet. Självfallet är det dock inte önskvärt att kriminalvården ska behöva använda sig av anslagskrediten för att klara den löpande verksamheten. När kriminalvården nu står inför en omfattande utökning av antalet platser vid häkten och fängelser kommer behovet av resurser också att öka. Regeringen har därför föreslagit stora resurstillskott till kriminalvården . Förslaget innebär att kriminalvårdens anslag höjs med . Med de stora resurstillskott som regeringen föreslagit, och det effektiviseringsarbete som kriminalvården själv bedriver, är förutsättningarna goda för kriminalvården att fullgöra sitt uppdrag.
frs · GS12253 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:253 om ekonomistyrningen av svensk polis har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förbättra långsiktigheten och kvaliteten i ekonomistyrningen av svensk polis. Den bild som målar upp av den ekonomiska styrningen av svensk polis stämmer inte. Regeringen har höjt polisens anslag till historiskt höga nivåer. kommer polisen att ha fått en nivåhöjning av anslaget på över 3,3miljarder kronor. Efter alla personella och ekonomiska satsningar som regeringen gjort är det nu dags att fokusera på vad polisen faktiskt gör och vilka åtgärder som kan vidtas för att till exempel öka uppklaringen av brott. Polisverksamhet är inte enbart en fråga om mer resurser. Polisen måste också effektivisera verksamheten inom befintliga ramar. Ett av många projekt som pågår är översyn av polisens resultatredovisning som ska tas i drift . Översynen kommer att förbättra förutsättningarna för styrning och uppföljning av polisens verksamhet, vilket i sin tur kommer att leda till ett ännu bättre resursutnyttjande.
frs · GS12254 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:254 om etnisk mångfald i försvaret har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att Försvarsmakten uppfyller kravet på att upprätta en handlingsplan för ökad etnisk och kulturell mångfald. Jag ser det som mycket angeläget att myndigheten fortsätter med ett aktivt mångfaldsarbete utgående från regeringens inriktning redovisad i proposition /05:5. Ett regeringsuppdrag gick 1999 till samtliga statliga myndigheter att redovisa aktivt arbete för att främja etnisk och kulturell mångfald i form av en handlingsplan. Statskontorets undersökning visade därefter att Försvarsmakten vidtagit åtgärder och utformat en handlingsplan för detta arbete. Försvarsmakten vidtar fortsatt åtgärder för ökad mångfald, men 2004 har inte dessa redovisats i form av en handlingsplan. gav regeringen dessutom Försvarsmakten, Försvarshögskolan och i uppdrag att motverka och förebygga diskriminering bland annat på grund av etnisk tillhörighet. Jag ser det som en viktig del i arbetet med attitydfrågor och som ett bra komplement till myndighetens rent arbetsrättsliga ansvar. Vi har särskilt följt detta arbete genom att kalla de tre berörda myndighetscheferna till Försvarsdepartementet för redovisning och dialog kring arbetet. Senast ett sådant möte ägde rum var i går och där påtalades att Försvarsmakten måste redovisa sitt pågående mångfaldsarbete i en handlingsplan. Jag kommer att fortsätta att verka för ökad mångfald inom mitt politikområde och tar därför kontinuerligt upp frågor om ökad etnisk och kulturell mångfald med Försvarsmakten.
frs · GS12255 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:255 om arbetsmiljölagen inom förskolan har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att förskoleverksamheten ska omfattas av arbetsmiljölagen. En säker och trygg miljö är en viktig förutsättning för att främja lärande och utveckling för alla barn och ungdomar i förskola och skola. Arbetsmiljölagen (1977:1160) gäller alla som genomgår utbildning. Elever vid olika typer av skolor omfattas från och med förskoleklassen. Även om barnen i förskolan inte omfattas av arbetsmiljölagen så tillämpas lagen som påpekar för dem som arbetar där. Det innebär att förskolan som arbetsplats inte lämnats utanför tillsyn och de regler som gäller. Regler finns för barnen i förskolans miljö. Förutom att arbetsmiljölagen gäller för personalen så finns också i skollagen (1985:1100) bestämmelser om att barngrupperna ska ha en lämplig sammansättning och storlek samt att lokalerna ska vara ändamålsenliga. I läroplanen för förskolan sägs bland annat att barnen ska erbjudas en trygg miljö. I propositionen Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11), som överlämnades till , aviserade regeringen bedömningen att förskolan bör bli en egen skolform inom skolväsendet. Regeringen avser att återkomma till med förslag på detta område i en proposition om ny skollag . Regeringen tillsatte en utredning om översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen (dir. 2004:91). Utredaren ska bland annat utreda om tillämpningsområdet för arbetsmiljölagen ska utvidgas till att omfatta barn i förskola och fritidshem utifrån frågeställningen om det saknas en effektiv tillsyn som skydd för förskole- och fritidshemsbarnens hälsa och säkerhet. Det innebär även en prövning av om är den myndighet som har de bästa förutsättningarna att utföra tillsyn för barn och elever i förskola och fritidshem. Utredningen ska också klarlägga och ta hänsyn till vilka resurser och vilken kompetens som en tillsyn på detta område grundat på arbetsmiljölagen kräver. Uppdraget ska redovisas . Åtgärder i form av utredningen om arbetsmiljölagen, är alltså påbörjade för att utreda frågan om förskola och fritidshem ska omfattas av arbetsmiljölagen.
frs · GS12256 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:256 om utredning om tonnageskatt har frågat mig om jag kan bekräfta att den aviserade utredningen om tonnageskatt kommer att tillsättas utan ytterligare dröjsmål. Jag kan bekräfta att utredningen om tonnageskatt kommer att tillsättas .