ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS1213 · 2004-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:13 om brott av unga lagöverträdare har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att skyndsamhetskriteriet vid handläggning av brott av unga lagöverträdare ska kunna implementeras av rättsväsendet. Jag anser att samhällets reaktion på brott ska vara snabb, tydlig och konsekvent, i synnerhet när den misstänkte är ung. är det också så att polis, åklagare och domstolar behandlar brott av unga lagöverträdare med hög prioritet. Åklagare är regelmässigt förundersökningsledare i dessa ärenden. Gällande lagstiftning uppställer krav på skyndsamhet vid handläggningen av brott av unga lagöverträdare. Kravet på skyndsamhet gäller såväl för polis och åklagare som för domstolarna och ska självfallet följas. Inom polisen och åklagarorganisationen pågår ett omfattande arbete för att förbättra och effektivisera utredningsverksamheten. Beredningen för rättsväsendets utveckling undersöker möjligheterna att öka effektiviteten och kvaliteten i rättsväsendets arbete, bland annat hur genomströmningstiderna kan minskas. Beredningen har överlämnat ett flertal förslag som lett till lagstiftning och det pågår arbete med att undersöka möjligheterna att genomföra andra. Regeringen har bland annat tagit initiativ till en försöksverksamhet med snabbdomstol för brottmål som genomförs. Genom det reformarbete som bedrivs av polisen och åklagarorganisationen samt av Beredningen för rättsväsendets utveckling anser jag att det kommer att skapas än bättre förutsättningar för de brottsutredande myndigheterna att hålla de tidsfrister som ställs upp för ungdomsmålen. Jag har goda förhoppningar om att detta utvecklingsarbete ska leda till en mer skyndsam lagföring av unga lagöverträdare. Vikten av skyndsam handläggning i dessa fall är något jag tror att det råder stor partipolitisk enighet om.
frs · GS1214 · 2004-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:14 om avregleringen av elmarknaden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stävja den orimliga och regionalt oacceptabla utvecklingen av prissättningen på den avreglerade elmarknaden. Den fråga som tar upp avser nättariffer. Det är då viktigt att komma ihåg att avregleringen av elmarknaden innebar att konkurrens infördes i elhandel och elproduktion. Nätverksamhet, som är ett naturligt monopol, avreglerades inte utan regleras och övervakas även fortsättningsvis. Att kostnaderna för nättarifferna ökat kan därför inte förklaras av avregleringen av elmarknaden. För att främja en utjämning av nättarifferna mellan tätort och glesbygd infördes en ny regel om samredovisning av koncessionsområden. Det innebär att den som har flera koncessionsområden ska sätta tarifferna gemensamt för samtliga områden som ligger i nära anslutning till varandra. Bestämmelserna började att gälla för räkenskapsåret som började . Nätföretagen har upp till på sig att genomföra utjämningen. Bestämmelsen kommer att leda till att kostnaderna i tätort kommer att öka och att kostnaderna i glesbygd kommer att sänkas. En av de grundläggande uppgifterna för som tillsynsmyndighet är att säkerställa att nätföretagen bedriver sin verksamhet effektivt, så att kostnaderna för överföring av el kan hållas låga. För att bedöma nättarifferna arbetar med att färdigställa nätnyttomodellen som är ett verktyg för att bedöma om nätavgifterna är skäliga eller inte. I årets budgetproposition föreslår regeringen att tillsynen över marknaderna för el, gas och fjärrvärme ska stärkas kraftigt. För detta ändamål föreslås att anslag ökas med .
frs · GS1215 · 2004-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:15 om anställningsvillkor för statliga företagsledningar har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ambitionerna i regeringens riktlinjer rörande anställningsvillkor för personer i företagsledande ställning ska börja förverkligas avseende . Staten är en viktig bolagsägare och ska gå före i frågor som exempelvis ersättning till ledande befattningshavare. Regeringen antog därför nya riktlinjer på detta område. Bland annat slår regeringen fast att företagsledningen ska ha en ersättning som är konkurrenskraftig men inte löneledande i förhållande till jämförbara företag. Jag anser att lönenivåerna för vd:ar och andra ledande personer i näringslivet generellt sett är alldeles för höga. Det är viktigt att staten i sina bolag bidrar till att stävja den utvecklingen. måste de statliga bolagen ha möjlighet att rekrytera personer med speciell kompetens och speciella erfarenheter. Det ankommer på styrelsen och vd att säkerställa att regeringens riktlinjer för anställningsvillkor även tillämpas för andra personer i bolaget som innehar en företagsledande ställning. I detta ligger även att utvärdera lönenivåerna i förhållande till jämförbara företag.
frs · GS1216 · 2004-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:16 om den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvård har frågat mig vad jag avser att göra för att intentionerna i den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården ska förverkligas. Frågan gäller särskilt intentionerna beträffande tillgänglighet och mångfald. Den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården antogs av . I handlingsplanen anges inriktningen för primärvård, vård och omsorg om äldre, psykisk ohälsa samt för tillgänglighet och mångfald. har fått i uppdrag att följa upp resultatet av satsningarna inom handlingsplanen. kommer att göra en samlad uppföljning och bedömning av handlingsplanen. Det är först då som det fullt ut går att uttala sig om vilket resultat handlingsplanen fått. Det utvecklingsavtal som ligger till grund för den nationella handlingsplanen löper ut /2005. Regeringen har för avsikt att teckna överenskommelse med och om en fortsättning på handlingsplanen. Det rör sig dels om en överenskommelse med inriktning på primärvård och äldrevård, dels om en överenskommelse om fortsatta satsningar inom psykiatrin. I samband med att dessa nya överenskommelser bereds kommer att jag att se över de områden där uppföljningar visar att utvecklingen inte går i önskvärd takt och ta ställning till om det finns behov en förändring av insatserna på dessa områden.
frs · GS1217 · 2004-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:17 om utvisning av judar som hotas av förföljelse har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att de som utsätts för antisemitisk förföljelse i sina hemländer utvisas från . efterfrågar även en deklaration om att inte bör utvisa människor som utsätts för antisemitism och därmed löper fara för liv och hälsa. Enligt utlänningslagen har alla asylsökande som har behov av skydd i rätt att få stanna här. Av utlänningslagens flyktingparagraf som bygger på , framgår att grunder för flyktingskap är välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, religion, nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politisk åskådning. har definierat ytterligare skyddsskäl, till exempel om den asylsökande känner välgrundad fruktan för att utsättas för förnedrande behandling eller bestraffning. Uppehållstillstånd kan även beviljas på grund av humanitära skäl. Prövningen av om humanitära skäl föreligger görs oavsett av om den asylsökande åberopat dem eller inte. Utlänningsmyndigheterna gör alltid en bedömning i det enskilda ärendet. Till grund för sina beslut har både och tillgång till en omfattande rapportering om förhållandena i de asylsökandes hemländer. De har dessutom goda möjligheter att genom flera kanaler söka detaljerad kunskap om särskilda frågor som till exempel minoritetsproblem i de forna . Jag utgår ifrån att utlänningsmyndigheterna tillämpar lagstiftningen korrekt och anpassar sin praxis efter rådande situation i de asylsökandes hemländer.
frs · GS1218 · 2004-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:18 om öppenhet vad gäller GMO har frågat mig om jag ämnar vidta åtgärder för att öka öppenheten i processer om godkännande av GMO-produkter, både inom och EU. har EU arbetat fram ett nytt gemensamt på GMO-området. Som grund för regelverket, som är harmoniserat inom unionen, ligger bland annat försiktighetsprincipen, skydd av miljön och människors och djurs hälsa samt den fria rörligheten av dessa produkter. Det aktuella EU-direktivet har i svensk rätt genomförts bland annat genom en förordning om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. I förordningen regleras bland annat tillsynsmyndighetens skyldighet att se till att allmänheten får viss information samt allmänhetens rätt att yttra sig i tillståndsfrågan. Bland annat så har den bedömningsrapport av den genmodifierade som gjorts av den tyska behöriga myndigheten funnits tillgänglig för allmänheten via Internet. Vidare så har även den svenska behöriga myndigheten, (), publicerat sitt yttrande på sin hemsida . I direktivet regleras vidare vilken information i en tillståndsansökan som måste vara offentlig och vilket utrymme det finns att sekretessbelägga uppgifter i en sådan ansökan av hänsyn till sökandens konkurrenskraft. Denna reglering har genomförts genom en ändring i sekretessförordningen och tillämpas i första hand av SJV. Om SJV avslår en begäran om utfående av en sådan ansökan kan avslagsbeslutet överklagas till kammarrätten. Regelverket ger således uttryck för en nödvändig avvägning mellan allmänhetens krav på insyn och skyddet av företagens intressen. Det åligger sedan ansvariga myndigheter och domstolar att i de enskilda ärendena avgöra vilka uppgifter som kan göras offentliga.
frs · GS1219 · 2004-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:19 om pensionsvillkoren för dansare, sångare med flera har frågat vilka konkreta resultat som uppnåtts i arbetet för att lösa pensionsfrågorna på teater-, dans- och musikområdet. Regeringen har, som ett resultat av det bedrivna arbetet med pensionsfrågorna, redovisat sina förslag till åtgärder i budgetproposition .
frs · GS122 · 2004-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2 om presstöd och reklamskatt har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att verkställa beslut om att ett avskaffande av reklamskatten bör ske. tillkännagav för regeringen som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/01:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. Frågan prioriterades i budgetberedningen 2002 och 2003 men regeringen fann, med beaktande av de budgetpolitiska målen, att förutsättningar för finansiering av reklamskattens avskaffande, alternativt stegvisa avskaffande, då inte förelåg. Även i årets budgetberedning har frågan om reklamskattens avskaffande, alternativt stegvisa avskaffande, prövats. Såsom framgår av budgetpropositionen för har regeringen dock funnit att det inte heller nu föreligger förutsättningar för finansiering av sådana åtgärder.
frs · GS1220 · 2004-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:20 om paramilitären i har frågat mig vad erbjudande om att underlätta förhandlingar med de paramilitära grupperna innebär. har ett långsiktigt engagemang för att stödja en fredlig lösning på den väpnade konflikten i och har genom en aktiv diplomati medverkat i en rad olika fredsinitiativ. Det svenska stödet riktar sig till processen som sådan och alltså inte till någon av parterna i konflikten, vare sig paramilitärer eller gerillagrupper. agerar såväl bilateralt som inom EU och FN för en fredlig lösning på den väpnade konflikten. De politiska ansträngningarna är underbyggda av ett utvecklingssamarbete på sammanlagt ca , jämt fördelat på humanitära, fredsskapande samt MR-insatser. Regeringen i har inlett en förhandlingsprocess med de paramilitära grupperna. har förhandlingarna bidragit till att våldet i landet minskat. Organization of American States (OAS) slöt en överenskommelse med om att delta som övervakare av denna fredsprocess genom verifiering av de överenskommelser som sluts mellan parterna. och EU har välkomnat OAS engagemang och ger stöd till OAS-missionen i . En förhandlingslösning är i princip den enda möjligheten att få slut på konflikten. har därför en beredskap att stödja fredsprocessen i olika skeden. Avtalet med OAS innebär ett stöd till organisationens arbete med fredsprocessen som sådan i . Det svenska stödet sker i form av en svensk expert som ska bistå OAS med teknisk expertis avseende verifiering av avväpningsprocesser. Totalt uppgår stödet till ca 1,2miljoner kronor . Stödet är föremål för översyn för att säkerställa att demobiliseringen fortskrider med hänsyn tagen till MR-frågor och konflikthantering. pekar i sin fråga på att de väpnade grupperna bör upplösas och lagföras. Den är av samma uppfattning. Det första steget i en sådan process måste vara avväpning, därefter demobilisering och i slutändan återintegrering av dessa personer i samhället. Det är dock viktigt att garantera att de personer som begått allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna straffas för detta. Detta har alltid varit och fortsätter att vara den hållning.
frs · GS1221 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:21 om har frågat statsministern vad han avser att göra för att uppfylla sitt löfte att redogöra för regeringens beslut om . På grund av arbetsfördelningen inom regeringen ankommer det på mig att besvara frågan. Regeringen avslog kommuns ansökan om att få byta län från till län. I beslutet redogjorde regeringen för skälen till sitt beslut. Regeringen pekade i sitt beslut på att avstyrkt ändring i läns- och landstingstillhörighet då den riskerade att medföra att sjukhuset i skulle vara tvunget att läggas ned. De näringsgeografiska fördelar Kammarkollegiet hade visat på måste i detta fall vägas mot risken att då skulle sjukhuset i tvingas att lägga ned, vilket skulle försämra sjukvården både i och för övriga invånare i . Regeringen anförde vidare att även om en majoritet varit för länsbyte så var opinionen splittrad geografiskt där boende i östra delarna av ville tillhöra medan boende i väster ville tillhöra . Opinionen synes i huvudsak återspegla förhållanden i kommunen innan kommunsammanslagningarna. Vid en sammantagen bedömning fann således inte regeringen skäl att ändra länsindelningen. ansökte på nytt om en förändrad länsindelning . Regeringen avslog kommunens begäran eftersom det inte framkommit något nytt i sak. Regeringen har således i motiveringarna till sina två beslut öppet redogjort för sitt ställningstagande avseende kommuns ansökan om förändrad länsindelning.
frs · GS1222 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:22 om märkningen av livsmedel har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att märkningen av livsmedel ska nå de konsumentpolitiska mål som regeringen har ställt upp. Det finns inget som hindrar butiker eller restauranger att frivilligt ange varifrån en råvara kommer. Det finns en branschöverenskommelse inom stora delar av dagligvaruhandeln att märka vissa köttprodukter med ursprungsland då detta är känt. Ursprungsmärkning av nötkött är dock obligatorisk och ligger utanför de generella märkningsreglerna. ska butiker och restauranger vid förfrågan kunna svara i vilket land köttet är producerat. Dessutom finns det krav på spårbarhet i enlighet med EU:s allmänna livsmedelslagstiftning (178/2002/EG) som även gäller för övriga livsmedel. Märkning är ett harmoniserat område och kan därmed inte agera på egen hand genom att införa strängare regler än övriga medlemsstater inom EU. Däremot avser Europeiska kommissionen inom att se över hela EU:s generella märkningsregler. I och med detta kommer vi troligtvis inom snar framtid att få se en mer omfattande ursprungsmärkning.
frs · GS1223 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:23 om har frågat mig om den norra delen av södra kustland kan påräkna en liknande satsning som görs beträffande den sydligaste delen. Bakgrunden till frågan är de särskilda insatser för som jag och statsrådet presenterade i . Bland de åtgärder som presenterades i och som berör Västernorrlands kustkommuner var ökat forskningsanslag till i samband med att blir universitet , utvecklingsstöd till trähusbyggande i inre hamn och ökade möjligheter till riskkapitalförsörjning @ ett förslag som berör hela . Jag vill också understryka att det i just nu planeras och pågår stora järnvägsutbyggnader. Till exempel @ och upprustningen av @ som kommer att ge förutsättningar för en snabb och effektiv järnvägstrafik för såväl gods som personer i den norra delen av södra kustland då de är färdigställda. Några ytterligare särskilda satsningar på de mellersta delarna av Norrlands kustland är inte aktuella, men utöver de viktiga infrastrukturprojekt och universitetssatsningen som jag redan nämnt är också den generella politiken viktig för förutsättningarna för utveckling.
frs · GS1224 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:24 om utbyggnad i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att miljökonsekvenserna för vid utbyggnaden av ska bli ordentligt genomlysta. Den omfattande tågtrafiken på mellan och innebär ett mycket högt kapacitetsutnyttjande av järnvägen. Som en del i utvecklingen av denna viktiga järnväg planeras därför utbyggnad till fyra spår på delsträckan Arlöv@Åkarp@Hjärup@Flackarp. I den banhållningsplan som regeringen fastställde reserverades till projektet. Enligt uppgift från är arbetet med järnvägsutredningen för projektet nu så långt gånget att utredningen kommer att kunna ställas ut . I utredningen har tre alternativa lösningar genom studerats, nämligen tunnel, öppet tråg respektive ytläge. Till utredningen hör en miljökonsekvensbeskrivning som godkänt. Efter bland annat utställning och remiss till berörda myndigheter avser att överlämna ärendet till regeringen för prövning av projektets tillåtlighet enligt 17kap. Den prövning som då följer kommer att vara allsidig och omfatta bedömningar av bland annat miljökonsekvenserna.
frs · GS1225 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:25 om förutsättningar för uppgraderingar av sträckan Åtvidaberg@Västervik har frågat mig vilket uppdrag jag har givit till vad gäller att utreda förutsättningarna för uppgradering av sträckan Åtvidaberg@Västervik. Stångådalsbanan/Tjustbanan Västervik@Linköping har låg standard, vilket medför att restiderna med tåg mellan och inte medger en effektiv arbetspendling. skulle för sin fortsatta utveckling vara hjälpta av förbättrade kommunikationer med angränsande arbetsmarknadsregioner. Den upprustning som regeringen beslutat genomföra 2007@2009 av bandelen Linköping@Åtvidaberg är därför angelägen. Problemen med dålig standard söder om kommer dock att kvarstå. Regeringen gav därför i uppdrag att utreda förutsättningarna för att rusta upp Tjustbanan mellan och , till en standard som medger effektiva pendlingsmöjligheter. I utredningen ska kostnaden för upprustningen beräknas och dess effekter på de transportpolitiska målen redovisas. Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 1september 2006. Regeringen har således i uppdraget inte tagit ställning till om ska driva utredningen till en förstudie eller till en järnvägsplan. Det som är angeläget ur regeringens synvinkel är att utarbetar ett beslutsunderlag inför framtida revideringar av banhållningsplanen. Om väljer att göra detta i form av en förstudie eller en järnvägsutredning är en fråga för myndigheten.
frs · GS1227 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:27 om upphandling har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att göra det möjligt efter 2005 för de kommunala bolagen att upphandla utanför kommungränserna. I frågan pekas på den uppdragsverksamhet som kommunala trafikaktiebolag får bedriva i andra kommuner och landsting. Kommunala aktiebolag har genom lagen (1996:637) om försöksverksamhet med rätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom viss trafik enligt yrkestrafiklagen (1998:40) getts möjlighet att på försök bedriva kollektivtrafik i andra kommuner och landsting. De kommunala bolagen får bedriva sådan verksamhet endast på uppdrag av en kommun, ett landsting eller av sådan trafikhuvudman som avses i lagen (1997:734) om ansvar för viss kollektiv persontrafik. Kommunala trafikaktiebolag får således lämna anbud vid dessa aktörers upphandling av kollektivtrafik enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Försöksverksamheten innebär att den kommunala kompetensen utvidgas inom kollektivtrafiken vilket medför att verksamheten inte behöver ha den anknytning till kommunen, eller dess medlemmar som krävs enligt 2kap. 1§ kommunallagen (1991:900). Försökslagstiftningen gäller till utgången av . Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att bland annat beskriva tillämpningen av försökslagstiftningen, undersöka hur konkurrensförhållandena i kollektivtrafikbranschen påverkats av den kommunala uppdragstrafiken och uppmärksamma regeringen på eventuella behov av ändringar av lagen. Uppdraget redovisades i en rapport . Rapporten kommer att bli föremål för en bred remiss. Med beaktande av remissutfallet kommer frågan att beredas i och en proposition kan tidigast läggas .
frs · GS1228 · 2004-09-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:28 om Mittlinjen och X2000-linjen Sundsvall@Härnösand har frågat mig om jag är beredd att utöka budgetramen för Rikstrafiken så att trafiken på Mittlinjen kan behållas i nuvarande omfattning, liksom X2000-trafiken till . Statens köp av interregional persontrafik syftar till att upprätthålla transportpolitiskt angelägen trafik som inte kan bedrivas på kommersiella villkor. Denna trafik har stor betydelse för att trygga en god tillgänglighet och en positiv regional utveckling i hela landet, inte minst genom att främja förutsättningarna för långväga arbetspendling, tjänsteresor, kompetensutveckling och turism. Som jag redovisat i ett svar på en fråga av () så befinner sig Rikstrafiken just nu i en mycket ansträngd ekonomisk situation. Detta beror bland annat på ökade kostnader för flygtrafikupphandlingarna men också att Gotlandstrafiken och delar av tågtrafiken har drabbats av ökade kostnader. Ett problem för Rikstrafiken är att huvuddelen av myndighetens budget är uppbunden i långsiktiga avtal. Trots att Rikstrafiken tillförs ytterligare medel i budgetpropositionen måste besparingar alltså på kort sikt göras där de är praktiskt genomförbara. Rikstrafiken har ett åtagande att säkerställa interregionala förbindelser. Detta åtagande gäller även vid nya upphandlingar. Jag förutsätter att Rikstrafiken i de kommande tågtrafikupphandlingarna tar ansvar för att säkerställa ett grundutbud av interregionala förbindelser. Trafiken kan mycket väl upphandlas som ett paket av både regional och interregional trafik vilket bör kunna ge samordningsfördelar men där också en tydlig fördelning av kostnadsansvaret görs mellan Rikstrafiken och trafikhuvudmännen. Med tanke på Rikstrafikens akuta ekonomiska situation är det nödvändigt att myndigheten ser över sina åtaganden och noggrant överväger och genomför besparingar och effektiviseringar i verksamheten. Detta måste dock alltid göras med beaktande av det uppdrag man har att upprätthålla transportpolitiskt angelägen trafik som inte kan bedrivas på kommersiella villkor. Med utgångspunkt från de förutsättningarna utgår jag ifrån att Rikstrafikens åtaganden genomförs inom nuvarande budgetram.