ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12761 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:761 om när försvarsmedel kommer rättsväsendet till godo har frågat mig om när en neddragning av försvarsanslagen kommer rättsväsendet till godo. Regeringens förslag till ekonomiska ramar för åren 2005@2007 kommer att överlämnas till i höstens budgetproposition. har regeringen för avsikt att överlämna en försvarsbeslutsproposition med förslag till inriktning för försvaret som ska rymmas inom de ekonomiska ramarna. Det är regeringens ambition att skapa en bred uppslutning bakom vårt lands försvarspolitik och den framtida ekonomiska nivån för försvaret. Jag vill inte föregripa den politiska processen.
frs · GR12762 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:762 om utveckling av tillväxtkulturen har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att stimulera förändring av förstelnade attityder i arbetet med att åstadkomma tillväxt i alla bygder. Jag är väl medveten om att strukturomvandling inom näringslivet medför besvärliga situationer för många människor och för många orter, framför allt i mindre industrisamhällen. Jag håller med om att den kultur och anda som beskrivs kan utgöra ett hinder för att åstadkomma nödvändiga förändringar. vill jag betona att det finns otroligt mycket av initiativkraft och skaparlust, som vi mer sällan uppmärksammar, i många delar av vårt land. Av stor betydelse för regioner och orters möjligheter att utvecklas är insatser som görs inom ramen för den generella politiken. Hit räknar jag bland annat kommunernas ekonomi, möjlighet till utbildning av hög kvalitet, universitets- och högskolesatsningarna samt goda väg-, tåg- och flygförbindelser. Det är viktigt, även för företag och tillväxten, att medborgarna kan garanteras en god kvalitet i de grundläggande välfärdstjänsterna. Regeringen är medveten om de problem som finns på många små orter i . Regeringen för därför en långsiktig och strategiskt inriktad politik för att förbättra de lokala arbetsmarknadernas situation och för att utveckla näringslivet i . Detta innebär bland annat en långtgående decentralisering av olika insatser till främst den regionala nivån. Inom ramen för bland annat arbetsmarknads-, närings- och den regionala utvecklingspolitiken har bland annat länsarbetsnämnderna och länsstyrelserna stora resurser och befogenheter för att underlätta strukturomvandlingar och verka för en hållbar tillväxt. Erfarenheter från olika länder och regioner som varit framgångsrika i att utveckla dynamiska miljöer med utrymme för människor och företag att växa visar på behovet av ett ökat relationsbyggande i ett lokalt och regionalt sammanhang. Processen med regionala tillväxtavtal och tillväxtprogram har visat att det finns ett stort intresse hos många olika aktörer att mobilisera gemensamma krafter för orter och regioners utveckling. Detta engagemang vill regeringen uppmuntra och stödja. Utöver dessa regionala program finns även lokala program som syftar till att långsiktigt stärka entreprenörskap och lokal näringslivsutveckling. Regeringen bedriver även ett långsiktigt arbete för att en ny generation ska få möjlighet att utveckla de egenskaper som kännetecknar entreprenörer. finns ett antal projekt runtom på skolor som syftar till att främja elevers kreativitet, uppfinnar- och upptäckarglädje eller till att lära elever hur ett företag startas och drivs. Jag vill i detta sammanhang även framhålla att förändring av attityder som syftar till att främja ett positivt klimat för initiativkraft och skaparlust är en angelägenhet som staten delar med många andra delar av samhället. Såväl enskilda kommuner som och bedriver ett kontinuerligt utvecklingsarbete för politiker och tjänstemän. Här ingår bland annat kompetensutveckling inom områden som ledarskap, kvalitetsledning och regional samverkan.
frs · GR12763 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:763 om statschefens nytta vid statsbesök har frågat mig om jag fortsatt kommer att använda kungaparet som en resurs att marknadsföra i utlandet. Frågan kan enkelt besvaras med: Ja. Handeln är en av de främsta aspekterna som vägs in när man bestämmer målen för statsbesök. Näringslivets företrädare vittnar ofta om det värde man sätter på kungahusets medverkan i sådan verksamhet. Jag räknar med och hoppas att detta engagemang ska fortsätta.
frs · GR12764 · 2004-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:764 om statschefen har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag är beredd att vidta för att tillse att statschefen får den information som krävs för att han ska kunna sköta sina konstitutionella uppgifter på ett bra sätt. För att statschefen ska kunna fullgöra sina representativa uppgifter måste han vara väl orienterad i såväl inrikes- som utrikespolitiska förhållanden. regeringsformen innehåller bestämmelser som bland annat syftar till att tillförsäkra statschefen information i dessa hänseenden. Statschefen ska hållas underrättad om rikets angelägenheter av statsministern (5kap. Sådan information ges fortlöpande. När behov föreligger kan konselj hållas under statschefens ordförandeskap. Konseljer brukar hållas . Vid dessa ger statsministern en inledande översikt medan övriga statsråd redogör för viktigare frågor inom sina ansvarsområden. Statschefen ska vidare samråda med statsministern innan han reser utrikes (5kap. Detta sker genom att har kontakt med statschefen och utarbetar förslag till statsbesök. Förslaget lämnas till statsministerns statssekreterare. Sedan Statsrådsberedningen lämnat klartecken föredras planen för statsbesök av för statschefen. Avsikten med samrådet är bland annat att samordna statschefens resor med landets utrikespolitik. Inför ett statsbesök lämnar också omfattande information och underlag om det land som besöket avser. Informationen och underlaget lämnas direkt till statschefen i såväl muntlig som skriftlig form. Sammanfattningsvis anser jag att de möjligheter till information och samråd som föreskrivs inom ramen för regeringsformen fungerar väl. Svaret på fråga är alltså att jag inte ser något behov av att vidta ytterligare åtgärder i denna del.
frs · GR12765 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:765 om insatser för regionsförstoring har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta med avseende på transportsektorn för att främja regionsförstoring och ökat samarbete över länsgränserna. Jag håller med om betydelsen av goda pendlingsmöjligheter för att människor ska kunna bo kvar på sin hemort och pendla till sin arbets- eller studieort. För att klara detta krävs ett väl fungerande transportsystem med lösningar som ger transportkonsumenterna ett utbud med god kvalitet även då de vill pendla inom ett större område än det egna länet. Såväl som har uppmärksammat de möjligheter som regionsförstoring kan innebära. I deras betänkanden, som just nu är ute på remiss, finns flera förslag om hur samarbete över länsgränserna kan förbättras. Efter remissbehandlingen kommer jag att ta ställning till hur vi framöver kan förbättra servicen och öka möjligheten till bra kommunikationer över länsgränserna.
frs · GR12766 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:766 om dubbelbeskattningsavtal med har frågat mig när jag kommer att förelägga ett förslag om skatteavtal med . svarade jag på en fråga av om dubbelbeskattningsavtalet med (2003/04:642). Jag kan inte lämna någon mer exakt tidsangivelse än vad jag gjorde i det föregående svaret.
frs · GR12767 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:767 om förskrivarregister för läkemedel har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge möjligheten för sjukvårdshuvudmännen att mer aktivt kontrollera förskrivningsrätten för läkemedel. I frågan skriver att förskrivning av läkemedel ska ske på ett sådant sätt att kravet på såväl patientsäkerhet som samhällsekonomi tillvaratas. Enligt frågeställaren erfordras bättre uppföljningsmöjligheter än för att det målet ska uppnås. Jag delar inställning att det är av största vikt att läkemedel både förskrivs och i övrigt hanteras på ett för patienten säkert sätt. I detta sammanhang ska naturligtvis också de samhällsekonomiska konsekvenserna av läkemedelsförskrivning och läkemedelsanvändning beaktas. för en kontinuerlig dialog med bland annat och andra aktörer kring dessa frågor. När det gäller dagens möjligheter att kontrollera förskrivningsrätten så för det så kallade förskrivarregistret. Registret innehåller uppgifter om samtliga behöriga förskrivare, däribland namn, yrke, specialitet, arbetsplats, arbetskod och individuell förskrivarkod. har vidare ett antal åtgärder vidtagits i syfte att säkerställa en säker och rationell hantering av läkemedel. Genom beslut med anledning av regeringens proposition De nya läkemedelsförmånerna (prop. 2001/02:63) har krav införts på att kod som anger förskrivarens arbetsplats, så kallad arbetsplatskod, ska anges på receptet för att ett läkemedel ska kunna expedieras av inom ramen för läkemedelsförmånerna. Som en följd av regeringens nationella narkotikahandlingsplan (prop. 2001/02:91) gäller , vid förskrivning av narkotiska läkemedel, dessutom krav på att den individuella förskrivarkoden anges på receptet för att ett sådant läkemedel ska kunna expedieras. Vidare har en särskild utredare haft regeringens uppdrag att göra en analys av nuvarande och framtida behov av och möjligheter till medicinsk och ekonomisk uppföljning inom läkemedelsområdet och vid behov föreslå hur en sådan förbättrad uppföljning ska göras. Utredaren överlämnade betänkandet Ökad patientsäkerhet på läkemedelsområdet (SOU 2003:52) till regeringen. I betänkandet föreslår utredaren bland annat att ska få föra ett register över den enskildes läkemedelsuttag. Uppgifterna ska därefter, efter patientens samtycke, göras tillgängliga för förskrivaren. Genom att förskrivaren får tillgång till information om patientens totala läkemedelsuttag minskar risken för felförskrivningar varigenom patientsäkerheten ökar. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen avser att återkomma med en proposition i frågan .
frs · GR12769 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:769 om insatser till har frågat mig om jag avser att ompröva engagemang i till förmån för en koncentration av svenska insatser till (DRK). bidrar med en flygfältsenhet till FN-styrkan i DRK (MONUC). Insatsen var från början begränsad , vilket framgår av medgivande och regeringens beslut. Det svenska förbandet driver en flygplats i staden i östra . Detta är en i huvudsak civil uppgift men på grund av den osäkra situationen i de östra delarna av landet efterfrågade att en truppstyrka skulle bemanna flygplatsen. FN kunde inte få detta bidrag på annat håll. När säkerhetsläget i området nu har stabiliserats och flygplatsen fungerar väl finns det inte längre skäl att låta en militär enhet sköta verksamheten. Eftersom förutsättningarna i stället är goda att lägga över verksamheten på en civil entreprenör kommer den svenska insatsen inte att förlängas. FN söker nu en alternativ huvudman för att driva flygplatsen. I takt med att framsteg görs i DRK:s fredsprocess ändrar stöd till DRK karaktär. I stället för att ha ett fokus på i huvudsak militära insatser kommer civila insatser genomföras i ökad utsträckning. kommer bilateralt och inom EU fortsätta att stödja fredsprocessen och återuppbyggnaden av DRK. Vi undersöker möjligheterna att bidra till de reformer av säkerhetssektorn som initieras. stöder processen att avväpna, demobilisera och reintegrera soldater. är en av de största humanitära givarna till DRK. På regeringens uppdrag utarbetar Sida dessutom ett förslag till ny strategi för utvecklingssamarbete med Storasjöregionen, inklusive en landstrategi för DRK. Utgångspunkten är att mycket omfattande humanitära stöd till DRK kompletteras med stöd till institutionsuppbyggnad. Här kommer stöd till institutioner som arbetar med mänskliga rättigheter, fred och försoning och valförberedelser att prioriteras. Efter medgivande från fattade regeringen beslut att skicka en fredsbevarande styrka till FN:s mission i . Genom att bidra med en väpnad styrka till FN:s insats i (UNMIL) bidrar i konkret handling till det internationella samfundets ansträngningar att få ett slut på det långvariga inbördeskriget i . Med insatsen visar dessutom sitt fortsatt starka stöd för FN:s fredsbevarande verksamhet och för konfliktförebyggande och konflikthantering i . Mot bakgrund av detta finner jag inte anledning att ompröva engagemang i .
frs · GR12770 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:770 om dödsstraff i har, mot bakgrund av uppgifter om att guvernören planerar att anordna en folkomröstning om att återinföra dödsstraffet i den amerikanska delstaten , frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att framföra regeringens protest mot planerna på att utöka tillämpningen av dödsstraffet i . har aktivt verkat på det internationella planet för att dödsstraffet skall avskaffas. Enligt svensk uppfattning är dödsstraffet djupt inhumant och dess avskaffande utgör en prioriterad uppgift för regeringen i arbetet med att främja och öka respekten för de mänskliga rättigheterna. Antalet länder som avskaffar dödsstraffet eller begränsar dess tillämpning växer . Från svensk sida arbetar vi intensivt med att förmå länder som fortfarande har dödsstraffet i sin lagstiftning att ändra inställning. Detta arbete bedrivs inom olika internationella fora, främst i FN men också i och inom () och i bilaterala kontakter. Mycket av arbetet för att avskaffa dödsstraffet samordnas numera inom EU. tillhör initiativtagarna till EU:s riktlinjer för arbetet mot dödsstraff och fortsätter att vara pådrivande i frågan inom EU @ dels i multilaterala sammanhang, dels i bilaterala relationer. Inom ramen för EU:s riktlinjer ges också ett omfattande stöd till enskilda organisationer för internationellt arbete mot dödsstraffet. Vad gäller följer EU löpande frågan om dödsstraffet och agerar genom uppvaktningar av relevanta amerikanska myndigheter när så är påkallat. EU har i ett flertal fall gjort inlagor till , respektive uppvaktningar i enskilda fall, både på federal nivå och delstatsnivå. Den svenska synen på dödsstraffet har även vid ett flertal tillfällen framförts till den amerikanska administrationen av företrädare för den . Uppgifterna om planer på att eventuellt öppna för ett återinförande av dödsstraffet i är oroande. Den , liksom EU, bevakar frågan och har beredskap att verka för att EU agerar på lämpligt sätt om den aktualiseras.
frs · GR12771 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:771 om sannings- och i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en sannings- och ska kunna skapas i . Jag delar helt uppfattning att en irakisk försoningsprocess är nödvändig för att irakierna ska kunna handskas med sin historia och bygga ett demokratiskt och välmående land. Den ser också en väl genomförd rättsprocess mot , grundad på internationella normer, som betydelsefullt för utvecklingen i . En sådan process skulle kunna visa irakier att det går att skipa rättvisa och fastställa skuld genom ett rättsligt förfarande, där även en uppenbart skyldig person ges möjlighet att försvara sig och få möjlighet till överprövning. En sannings- och skulle kunna fylla en viktig funktion i strävandena att bearbeta Saddamårens grymhet. Den har upprepade gånger betonat vikten av att återuppbyggnaden av sker i enlighet med irakiska önskemål och irakiska prioriteringar. Att tillerkänna irakierna ägarskapet av den rättsliga prövningen av ligger helt i linje med detta resonemang. På samma sätt är det irakierna själva som ska ta ställning till att eventuellt upprätta en sannings- och . Om så sker är berett att medverka till att en sådan process genomförs.
frs · GR12775 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:775 om och tyska utsläppsrätter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att verksamhet i kommer att vara lönsam med tanke på de extra kostnader som utsläppsrätterna medför. Enligt bokslut blev rörelseresultatet . Av det stod resultat från bolag i för , eller . Om vi tittar på utvecklingen av rörelseresultatet finner vi att av ökningen på stod verksamheten i för . Investeringen i ger god avkastning till nytta för de svenska skattebetalarna. Svenska staten, och därmed alla skattebetalare, kommer att erhålla i utdelning från , den högsta i bolagets historia. Allokeringsplanen för utsläppsrätter i är just nu föremål för diskussion. Hur det systemet slutgiltigt utformas är ännu inte klart och jag vill inte spekulera i vad konsekvenserna kan bli för . Det är också så att det i ett aktiebolag är styrelse och ledning som har det operativa ansvaret och som ska säkerställa att även fortsatt utvecklas väl och har en tillfredsställande lönsamhet.
frs · GR12776 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:776 om kraftledning i Laröd har frågat mig när jag avser att förelägga regeringen ärendet om kraftledning i Laröd för beslut. Jag har för avsikt att förelägga regeringen ärendet för beslut .
frs · GR12777 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:777 om utredning om idrottens skattesituation har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att en utredning om idrottens skattesituation ska komma till stånd. har hos regeringen hemställt om att en parlamentarisk utredning ska tillsättas med uppgift att se över idrottens skattesituation. pågår en dialog mellan och närmare klargöra vilken inriktning en utredning bör ha. Så snart den pågående dialogen avslutats avser jag att återkomma med närmare besked om den fortsatta beredningen av begäran.
frs · GR12778 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:778 om begränsningar för samordning av den allmänna kollektivtrafiken samt övriga samhällsbetalda resor har frågat mig om jag har för avsikt att genom ändring i lagstiftningen ge ägarna till beställningscentraler möjligheter att överföra sina centraler till sina trafikhuvudmän utan föregående upphandling och möjlighet att samordna upphandling av olika trafikformer enligt ett och samma kapitel i lagen om offentlig upphandling (). Reglerna om offentlig upphandling styrs av ett antal EG-direktiv. Ett av direktiven reglerar upphandling av tjänster (92/50/EEG), som motsvaras av 5kap. och ytterligare ett reglerar upphandling inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna (93/38/EEG), som motsvaras av 4kap. Upphandling av kollektivtrafik omfattas av det senare direktivet och upphandling av andra transporttjänster omfattas av det förstnämnda. På dessa områden som styrs av EG-direktiv tvingas vi att i den svenska lagstiftningen följa de gemenskapsrättsliga reglerna. och rådet har antagit nya EG-direktiv om offentlig upphandling. De nya direktiven innehåller bestämmelser som ger de upphandlande enheterna möjlighet att använda sig av inköpscentraler, det vill säga upphandlande myndigheter som anskaffar varor och tjänster för andra upphandlande enheter eller genomför upphandlingar avsedda för andra upphandlande enheter. Köp från en sådan inköpscentral behöver således inte föregås av upphandling. Dessa regler kommer att ge trafikhuvudmännen möjlighet att samordna olika slag av offentligt betalda resor oavsett om de regleras enligt bestämmelserna för linjetrafik eller inte. De nya EG-direktiven om offentlig upphandling ska införlivas i svensk lagstiftning. En utredning ska tillsättas med uppdrag att utarbeta ett förslag till ny lag om offentlig upphandling. I avvaktan på de nya reglerna finns möjligheten att de länstrafikansvariga använder sig av möjligheten att bilda ett kommunalförbund som trafikhuvudman enligt 5§ lagen (1997:734) om ansvar för viss kollektiv persontrafik.
frs · GR12779 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:779 om åtgärder mot ungdomsarbetslöshet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa långtidsarbetslösheten bland ungdomar. AMS bedömde att en halvering av antalet långtidsarbetslösa ungdomar var möjlig inom de ekonomiska ramar som AMS då hade. Arbetsmarknadsläget har emellertid ytterligare försämrats . Ett tydligt tecken på detta är ökningen av antalet långtidsarbetslösa ungdomar. Regeringen har därför beslutat om att intensifiera insatserna mot arbetslösheten genom att öka utrymmet för arbetsmarknadspolitiska program med . Denna förstärkning kommer att skapa förutsättningar för att hejda den stigande ungdomsarbetslösheten redan detta år. Vidare har AMS utvecklat ett nytt arbetssätt som innebär ett systematiskt sätt att få ungdomar i arbete. Arbetsmetodiken innebär bland annat individuellt anpassade insatser, tydligare krav på att den unge själv söker jobb och att den individuella handlingsplanen ska vara sökinriktad mot arbete. kommer också ett antal propositioner som rör ungdomars situation att överlämnas till . Regeringen planerar att lägga fram en ungdomspolitisk proposition . Propositionen kommer bland annat att avhandla den framtida inriktningen och styr- och uppföljningssystemen för den nationella ungdomspolitiken. Unga mäns och kvinnors möjligheter till egen försörjning och sysselsättning kommer också att beröras. slutbetänkande Åtta vägar till kunskap (SOU 2002:120) har remissbehandlats och en proposition om den framtida gymnasieskolan bereds nu inom . Förändringarna i gymnasieskolans struktur syftar till att bättre möta arbetslivets framtida krav. Den allmänna utbildningsnivån måste fortlöpande anpassas till samhällets och arbetslivets utveckling. En ambition är att förstärka samverkan mellan skola och arbetsliv för att höja kvaliteten i yrkesutbildningen. Närmare besked om utformningen av den framtida gymnasieskolan lämnas i gymnasiepropositionen som regeringen har för avsikt att överlämna till . Det kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin kommer att ses över. Vi har sett att ungdomsinsatserna inte förbättrar ungdomars utsikter på arbetsmarknaden. Formerna för och kvaliteten i insatserna kan behöva utvecklas och ansvarsfördelningen förtydligas. Regeringen har för avsikt att återkomma om detta i en arbetsmarknadspolitisk proposition . Sammantaget bedömer jag att dessa propositioner kommer att utmynna i ett antal förändringar som kommer att bidra till förbättrade möjligheter för ungdomar att få jobb. Avslutningsvis vill jag framhålla att regeringen naturligtvis noga följer långtidsarbetslösheten bland ungdomar.
frs · GR12781 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:781 om omhändertagande av kvinnor i hjärtsjukvården och 782 om skillnader i omhändertagande i sjukvården för kvinnor och män har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att kvinnor inte ska få det sämre omhändertagande inom hjärtsjukvården som rapporterats till . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att avskaffa skillnader i omhändertagande av kvinnor och män vid hjärtinfarkt. Då frågorna berör samma frågeställning lämnar jag detta samlade svar. De kunskaper vi har om kvinnors och mäns skilda förutsättningar visar att särskild vikt måste läggas vid jämställdhetsperspektivet för att målet om att hela befolkningen ska ha tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor ska kunna uppnås. Med denna utgångspunkt har regeringen uppdragit åt att i samverkan med huvudmännen och berörda myndigheter följa upp, analysera och redovisa könsskillnader inom hälso- och sjukvårdens och verksamhetsområden. Som ett led i detta arbete har en rapport som berör hjärtsjukvården framtagits vid vid . De resultat som där framkommer utgör således ett underlag av flera för analys och slutsatser avseende vilka åtgärder som kan behöva vidtas. I uppdraget till klargörs bland annat att där styrelsen finner behov ska förslag till åtgärder lämnas som kan bidra till ökad jämställdhet. Slutredovisning av uppdraget ska ske . Det är viktigt att framhålla behovet av forskning som genererar könsspecifika kunskaper om vårdbehov, behandling och effekter av olika insatser. I regleringsbreven till och för arbetsliv och socialvetenskap slås bland annat fast att råden aktivt ska arbeta för jämställdhet samt nå en jämnare könsfördelning inom den egna beredningsorganisationen och vid fördelningen av forskningsstöd. Avslutningsvis vill jag lyfta fram att det är viktigt att huvudmännen tar till vara kunskaperna om kvinnors och mäns skilda förutsättningar i den praktiska verksamheten. Jag vill avvakta innan jag tar ställning till behovet av ytterligare åtgärder.