ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12497 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:497 om tidigt samtal för sjukskrivna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att arbetet mot ohälsan effektiviseras exempelvis genom att systemet med "tidigt samtal" mellan läkare och sjukskrivna används i större utsträckning. Regeringen har inom ramen för sin strategi för hälsa i arbetslivet presenterat en rad olika åtgärder för att komma till rätta med ökningen av framför allt de långa sjukskrivningarna. Bland annat gäller att vid behov ska begära att den försäkrade deltar i ett avstämningsmöte för bedömning av det medicinska tillståndet, arbetsförmågan samt behovet av och möjligheterna till rehabilitering. Avstämningsmöten kan ske mellan de försäkrade och , den intygsskrivande läkaren, arbetsgivaren och företagshälsovården. Dessutom kan en facklig företrädare på den försäkrades begäran delta i mötet. kan även begära ett särskilt läkarutlåtande om ytterligare behöver förbättra eller fördjupa sitt beslutsunderlag. har det konstaterats att möjligheten att återkomma i arbete minskar mycket snabbt redan efter tre månaders sjukskrivning. Av framför allt detta skäl har regeringen i sin proposition Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro (prop. 2004/05:21) föreslagit att @ om det inte är obehövligt @ ska kalla den försäkrade till ett avstämningsmöte senast efter det att arbetsgivarens rehabiliteringsutredning inkommit till kassan. Om den försäkrade saknar arbetsgivare föreslås att kallelsen ska ske senast efter dagen för sjukanmälan. Regeringen anser att avstämningsmötet är ett av viktigaste instrument i sitt samordningsarbete med den försäkrades rehabilitering. Genom att det i lagen (1962:381) om allmän försäkring föreslås bestämmelser som anger senast ska kalla den försäkrade till avstämningsmöte tydliggörs det också vilka förväntningar bland annat de försäkrade kan ha på försäkringsadministrationen. inrättas en sammanhållen statlig myndighet för socialförsäkringsadministrationen genom att och de nuvarande försäkringskassorna gemensamt bildar den nya myndigheten . En av utgångspunkterna för den nya myndigheten ska vara att det skapas likformighet och ett gemensamt förhållningssätt.
frs · GS12498 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:498 om osäkra svenska vägar har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att mycket snabbt höja säkerheten på de svenska vägarna och därmed rädda människoliv. Bakgrunden till frågan är det säkerhetstest av ett antal större vägar i södra och som genomförts av enligt det europeiska säkerhetsprogrammet EuroRAP (European Road Assessment Programme). Trots att är ett av världens trafiksäkraste länder dör eller in@validiseras av varje årskull av svenska befolkningen till följd av trafikolyckor. Det är inte acceptabelt och regeringen har därför prioriterat trafiksäkerhetsarbetet genom ett stort antal åtgärder. Jag välkomnar den kartläggning som gjorts inom ramen för EuroRAP och ser den som ytterligare ett underlag som får ligga till grund inför vårt fortsatta arbete. lades propositionen Fortsatt arbete för en säker vägtrafik (prop. 2003/04:160) fram på bord. I propositionen anges att den långsiktiga inriktningen av trafiksäkerhetsarbetet enligt beslutet om nollvisionen ligger fast. Inriktningen bör vara att fortsätta och intensifiera arbetet med att integrera säkerhet i trafikmiljön på det statliga och kommunala vägnätet, i kvalitetssäkringen av transporter, i arbetsmiljöarbetet samt i fordonsutvecklingen. Vi riktar också en del åtgärder direkt mot trafikanterna för att få fler att bättre följa gällande trafikregler, framför allt när det gäller hastighetsanpassning, nykterhet och användning av skyddsutrustning. När det gäller frågan om vilka om- och tillbyggnader som sker på det statliga vägnätet har regeringen fastställt den nationella väghållningsplanen för perioden 2004@2015. Den innefattar investeringar på 42,1miljarder kronor. Av dessa är 4,9miljarder kronor öronmärkta för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder, det vill säga mötesseparering med mitträcke, ombyggnad av korsningar, åtgärder för oskyddade trafikanter med mera. räknar regeringen med att på de delar av det nationella stamvägnätet som har hastighetsgräns och flöden över 3500 fordon ska av trafikarbetet ske på mötesseparerade vägar.
frs · GS12499 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:499 om onödiga domstolsprocesser har ställt en fråga om övergångsbestämmelserna till de ändringar i förmånsrättslagen som beslutade om och som träder i kraft fullt ut . Han har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att undvika, som han befarar, onödiga domstolsprocesser. I en motion till föreslogs den ändring av övergångsbestämmelserna till förmånsrättslagen som tar upp. föreslog att skulle avslå motionsyrkandet (bet.2004/05:LU11). Utskottet, som inte ansåg bestämmelsen oklar, uttalade att den av motionärerna @ och av @ kritiserade ordningen hade valts mot bakgrund av önskemålet om att de nya bestämmelserna snabbt skulle få genomslag som innehavarna av företagshypoteket givits tid fram till att hantera det nya regelverket. Utskottet konstaterade att det inte motionsledes hade framförts några invändningar mot övergångsbestämmelsen lagstiftningsärende och att inte heller lagrådet haft någonting mot bestämmelsen. var en av dem som reserverade sig mot utskottets ställningstagande i denna del. biföll lagutskottets förslag. Med det anförda får fråga anses besvarad.
frs · GS12500 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:500 om förmånsbeskattning av bilar med alkolås har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte alkolås som sätts in som extrautrustning i förmånsbilar ska höja förmånsvärdet. Frågan har ställts mot bakgrund av att anser att alkolås utgör sådan extrautrustning som ska beaktas vid beräkning av förmånsvärdet. Förmån av fri eller delvis fri bil beräknas på visst schabloniserat sätt. Vid beräkningen används bland annat bilmodellens nybilspris. Till nybilspriset läggs anskaffningskostnaden för eventuell extrautrustning som ingår i förmånen. Utrustning som ingår i nybilspriset utgör inte extrautrustning. Vilken utrustning som ska anses som sådan extrautrustning som ska påverka förmånsvärdet bestäms i första hand av tillämpande myndigheter. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda möjligheterna att införa krav på alkolås i nya bilar. Om ett sådant förslag blir verklighet innebär detta att alkolås blir standard. Utredaren ska också i ett delbetänkande redovisa förslag som gäller att öka acceptansen för och användning av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri. Jag vill avvakta utredningens förslag innan jag tar ställning till om skattereglerna bör förändras i något avseende.
frs · GS12501 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:501 om läkarnas anmälningsplikt av patienter med alkoholproblem har frågat om vilka åtgärder hon avser att vidta för att få läkare att fullgöra sin skyldighet att anmäla till när de bedömer att patienter av medicinska skäl inte är lämpliga att inneha körkort. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det faller på mitt ansvar att besvara frågan. Såsom påtalat i sin fråga är det relativt få körkortshavare som anmäls av läkarna till länsstyrelserna. Intervjustudier med läkare har visat att det kan vara svårt att som läkare säga till till exempel äldre bilförare och personer med alkoholproblem att sluta att köra bil. Det kan också finnas svårigheter att bedöma om en person är uppenbart olämplig som bilförare. Regeringen har uppmärksammat det nu aktuella problemet och har uppdragit åt att se över om dagens system, som bygger på att läkare anmäler körkortshavare som på grund av medicinska skäl är uppenbart olämpliga att ha körkort till , kan förbättras. I uppdraget ingår att analysera behovet av resurser för trafikmedicinska utredningar. Utredningen ska också redovisa hur ett system med trafikmedicinska centrum kan utformas och finansieras. Förekomsten av sådana centrum kan ge mer likartade bedömningar över landet och även fungera som kunskapsspridare. I uppdraget ingår också att utreda behovet av och möjligheterna till att utfärda körkort med begränsad behörighet. uppdrag ska genomföras i samråd med och redovisas . Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GS12502 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:502 om utbildningsinsatser om demens har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att öka utbildningsinsatserna om demenssjukdomar på läkarprogrammet. Föst vill jag säga att jag delar intresse för hur personer med demenssjukdomar omhändertas i hälso- och sjukvården. Det är angeläget att läkarna och övrig vårdpersonal har kunskap om detta. När det gäller innehållet i läkarnas grundutbildning vill jag klargöra ansvarsfördelningen mellan regeringen och högskolorna. Regeringen fastställer i högskoleförordningen vissa övergripande mål för en utbildning som avslutas med en yrkesexamen, till exempel läkarutbildningen. Det är högskolorna själva som ansvarar för det närmare innehållet i utbildningarna och är inte en fråga för regeringen. Utredning, diagnos och behandling av patienter som misstänks lida av demens bör behandlas av en läkare som är specialist i geriatrik och som har goda kunskaper om demenssjukdomar. Även andra specialister kan naturligtvis behöva kunskaper om demens. Vilka kunskaper och färdigheter som övriga specialister får under sin specialistutbildning ansvarar för.
frs · GS12505 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:505 om pedagogiska kommunala bolag som huvudmän för har frågat om jag avser att förtydliga lagstiftningen om kommunala bolags möjlighet att starta en fristående skola. Som bekant är jag förhindrad att uttala mig i det enskilda ärendet. Enligt kommunallagen (1991:900) får inte en handhavande särskild ordning föreskrivit överlåtas på ett kommunalt bolag. Enligt skollagen (1985:1100) är kommunerna huvudmän för . Vid sidan av de skolformer som anordnas av det allmänna finns skolor som anordnas av enskilda fysiska eller juridiska personer @ fristående skolor. I likhet med flera fristående skolor finns det många kommunala skolor som arbetar enligt särskilda pedagogiska inriktningar, till exempel Montessori- eller Waldorfinspirerad pedagogik. läroplan och kursplaner innebär inget hinder för en skola att profilera sig genom att använda en speciell pedagogik. Redan dagens lagstiftning ger en skola möjlighet att ha ett väl utvecklat samarbete med arbetslivet och närsamhället i övrigt. Jag är i grunden positiv till en sådan samverkan.
frs · GS12506 · 2004-12-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:506 om placering av bistånd, 511 om ny myndighet till , 524 om nytt av bistånd och 588 om nytt av bistånd , och har i sina frågor pekat på de fördelar som en lokalisering till av den planerade myndigheten för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete skulle ge och frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för en sådan placering. Per har frågat mig vilka kriterier som kommer att vara avgörande för beslutet om lokalisering. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen föreslog i propositionen Gemensamt ansvar @ politik för global utveckling (prop. 2002/03:122) att en självständig funktion för utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet skulle inrättas. antog förslaget (bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Utifrån propositionens förslag lät utreda former för utvärderingsfunktionen. I utredningen ansågs tre lokaliseringsorter särskilt lämpliga: , och . Regeringen redovisade verksamhetens närmare inriktning i budgetpropositionen (2004/05:1, volym 4). bereder olika frågor inför inrättandet av den nya myndigheten, bland annat direktiv för en organisationskommitté, rekrytering av en utredare tillika blivande myndighetschef och lokaliseringsort. Beträffande lokaliseringsort sker en bedömning utifrån en rad kriterier: närhet till forskningsmiljö inom relevanta ämnesområden och med internationella kontakter eller nätverk, lokal arbetsmarknad, närhet till svenska granskningsobjekt och så vidare.
frs · GS12507 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:507 om finansiering av högskolan har frågat mig om jag är beredd att se över de ekonomiska styrmedlen för högskoleområdet så att högskolan är fullt finansierad. Nuvarande resurstilldelningssystem infördes /94 och har endast ändrats marginellt . Uppfattningen bland berörda är att systemet i stort sett fungerat väl. Till fördelarna kan nämnas att det uppfattas som tydligt och förutsägbart. Enligt har högskolorna lockats att producera mer utbildning än de får betalt för. Jag kan inte finna att det är något i nuvarande resurstilldelningssystem som lockar högskolorna till överproduktion. Däremot förutsätter den högre utbildningen en långsiktig planering och det kan vara svårt att anpassa utbildningen efter svängningar i efterfrågan på utbildning från studenternas och avnämarnas sida. För att ge flexibilitet i resurstilldelningen finns det möjlighet att föra outnyttjade resurser till kommande budgetår, liksom ersättningen för helårsprestationer som inte rymts inom givet takbelopp under ett budgetår. Överföringen får högst omfatta av givet takbelopp. fanns det en överproduktion inom grundutbildningen, som dock inte motsvarade av de sammanlagda takbeloppen, och därefter sker därför en anpassning till tilldelade anslag. Det har inte varit fråga om en minskning av anslagen eller indragning av platser från statsmakternas sida. Jag vill i detta sammanhang erinra om att dels föreslagit en neddragning av antalet platser i högskolan, dels förordat att utbildningen i än högre grad ska styras av studenternas efterfrågan. Det är svårt att se hur detta skulle förbättra rekryteringen till ingenjörsutbildningarna. Förutsättningarna för resurstilldelningssystemet har förändrats det tillämpats. Utbyggnadstakten har varierat liksom studenternas efterfrågan på utbildning. har anpassningen till arbetsmarknadens behov accentuerats. Mot den bakgrunden tillkallade regeringen en särskild utredare för att göra en översyn av resurstilldelningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen (dir. 2004:49). Utredaren kan i sitt arbete föreslå eventuella förändringar av systemet. Utgångspunkten för uppdraget ska vara att åstadkomma ett resurstilldelningssystem som möjliggör ett utbildningsutbud med hög kvalitet som efterfrågas av studenter och arbetsmarknad. Utredaren ska också överväga om det är möjligt att via resurstilldelningssystemet skapa incitament för ökad profilering, samverkan och arbetsfördelning mellan lärosäten. Uppdraget ska enligt direktiven redovisas .
frs · GS12508 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:508 om bullernivån i förskolan har frågat mig om jag avser att återkomma till med förslag på maxgränser för barngrupperna i förskolan. 1990-talets besparingar i förskolan har lett till lägre personaltäthet och större barngrupper. Stora barngrupper kan framför allt ha negativa effekter för de yngsta barnen och för barn i behov av särskilt stöd. Av Statens skolverks rapport 248 Beskrivande data 2004 framgår att gruppstorlekarna i förskolan stabiliserats till i genomsnitt drygt 17 barn per grupp. Jämfört med 2001 har den genomsnittliga gruppstorleken minskat något. Rapporten visar också att det finns relativt stora skillnader mellan olika kommuner men att de största skillnaderna finns mellan förskolor i samma kommun. Av rapporten framgår också att den genomsnittliga småbarnsgruppen är avsevärt mindre än den genomsnittliga gruppen med äldre barn. Resultat från en nationell utvärdering av förskolan som gjort (rapport 239) visar att det främst är ekonomiska prioriteringar som avgör barngruppernas storlek. Faktorer som personalens kompetens, upptagningsområdets karaktär samt pedagogiska mål och ambitioner uppges ha mindre betydelse. Mot denna bakgrund är det särskilt angeläget att det ställs krav på att förskoleverksamheten kvalitetsredovisas. Av förskolepropositionen (2004/05:11) framgår att regeringen anser att detta ska bli obligatoriskt. har fått regeringens uppdrag att utreda och utveckla systemet för kvalitetsredovisningar i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och utveckla enhetliga resultatmått. Därmed kan jämförelser mellan verksamheter och kommuner göras och ett lokalt kvalitetsutvecklingsarbete stödjas. I budgetpropositionen för samt i förskolepropositionen föreslår regeringen att ett särskilt statsbidrag införs för att öka personaltätheten i förskolan. Förslaget innebär att 6000 förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan kan anställas. Detta innebär en nästan tioprocentig ökning av förskolans personal och ger möjligheter för kommunerna att minska barngruppernas storlek. Det finns inte något stöd i forskningen för att det skulle finnas en gruppstorlek som är den lämpligaste i alla sammanhang. Vad som är den lämpligaste gruppstorleken varierar mellan olika barngrupper beroende på barnens behov. Det är bara på lokal nivå som det är möjligt att göra de bedömningar som krävs för att ta hänsyn till detta. Med statligt fastlagda normer finns det en risk att lokala bedömningar inte blir gjorda. Det finns också en risk att reglerna tolkas som "golv" i stället för "tak" för gruppstorlekar. För att ge stöd till beslutsfattare på lokal nivå har regeringen gett i uppdrag att utarbeta allmänna råd om kvalitet i förskolan. Barngruppernas storlek och personaltäthet kommer att vara viktiga frågor i de allmänna råden. Råden ska baseras på forskning och erfarenhet.
frs · GS12509 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:509 om utvecklingsstördas möjlighet att delta i utbildning har frågat utbildnings- och kulturminister vilka åtgärder han ämnar vidta för att underlätta för utvecklingsstörda att delta i utbildningar som kan leda till arbete och deltagande i samhällsliv. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. hänvisar i sin fråga till att en lätt utvecklingsstörd person har av sin hemkommun nekats ekonomiskt stöd till deltagaravgifterna för en treårig eftergymnasial utbildning vid Kulturcentrum . Denna utbildning är en kompletterande utbildning, och i enlighet med förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar står den under statlig tillsyn och ger rätt till studiestöd för deltagarna. De kompletterande utbildningarna för ungdomar och vuxna tillhör inte det offentliga skolväsendet och utbildningarna har en enskild huvudman. Ett fåtal av utbildningarna, sådana som kan anses vara särskilt nationellt värdefulla, kan erhålla statsbidrag för sin verksamhet. Detta statsbidrag täcker ofta bara en del av utgifterna för utbildningen. Resten finansieras då av elevavgifter. Eftersom de flesta kompletterande utbildningar inte erhåller något statsbidrag alls, finansieras de helt av deltagaravgifter om inte skolan får bidrag från annat håll. Detta gäller oavsett om deltagarna är utvecklingsstörda eller inte. Kommunerna och staten har ingen skyldighet att bekosta utbildningar som anordnas av en enskild fysisk eller juridisk person. Kommunerna har heller ingen skyldighet att betala undervisningsavgifter för kommuninnevånare som önskar delta i en sådan utbildning eftersom utbildningen inte tillhör det offentliga skolväsendet. Den som studerar vid en studiestödsberättigande utbildning, som tar ut obligatoriska undervisningsavgifter, har dock möjlighet att få studiemedel i form av merkostnadslån på högst (2004). Jag vill dock slutligen framhålla att staten, genom det offentliga skolväsendet för vuxna, har ett ansvar att underlätta för vuxna utvecklingsstörda att delta i utbildningar. har i sitt betänkande För oss tillsammans. Om utbildning och utvecklingsstörning, (SOU 2004:98) föreslagit hur vuxenutbildningen för utvecklingsstörda, särvux, ska kunna utvecklas. Jag vill återkomma till frågan när beredningen är avklarad.
frs · GS12510 · 2004-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:510 om miljöansvar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska ta ett större klimatansvar. Frågan ställs mot bakgrund av de investeringar har gjort i och en ranking som Världsnaturfonden gjort där rankas som nummer 19 av 21 energibolag i . Jag håller med Västerteg om att miljö- och klimatfrågor är mycket viktiga för företag med stor miljöpåverkan. Det är viktigt att statliga bolag i det avseendet agerar som föredömen. är det nödvändigt att sätta frågan om investeringar i ett sammanhang, jag anser att miljö- och klimatfrågor är globala. Om enbart hade verkat i hade de självklart haft en högre ranking, det hade dock inte minskat utsläppen av exempelvis CO2 i . är helt beroende av förbränning av fossila bränslen för att deras företag, skolor, sjukvård och så vidare ska få el och värme. har i förvärvat några av de mest moderna kraftanläggningarna i världen. Utsläppsreduceringarna som gjorts i anläggningarna vida överstiger det som Kyotoprotokoll och tysk reglering anger. Det arbetet fortsätter. För är detta en affärskritisk fråga, det vill säga företaget jobbar hårt med klimatfrågan då företagets långsiktiga konkurrenskraft är beroende av den. Det är jag och helt överens om. Jag vill också påminna om den nya investering som gjort i vindkraft i . Investeringen i Lillgrund är den största satsningen i sitt slag i och kommer att göra till den största aktören inom vindkraft i landet. Investeringen innebär att den svenska vindkraftsproduktionen kommer att öka med . vill jag betona att det är energi- och klimatpolitiken som anger ramarna för samtliga företag att verka inom. Inom EU har vi kommit överens om att skapa ett handelssystem med utsläppsrätter för att skapa ekonomiska incitament för företagen att minska sina utsläpp. utgör en av de största aktörerna sett till de utsläppsvolymer som omfattas. I har vi infört elcertifikatsystemet för att främja elproduktion från förnybara energikällor, till exempel biobränslebaserad kraftvärme. Jag är övertygad om politiken på detta sätt ger företagen incitament att minska sina utsläpp.
frs · GS12511 · 2004-12-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:506 om placering av bistånd, 511 om ny myndighet till , 524 om nytt av bistånd och 588 om nytt av bistånd , och har i sina frågor pekat på de fördelar som en lokalisering till av den planerade myndigheten för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete skulle ge och frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för en sådan placering. Per har frågat mig vilka kriterier som kommer att vara avgörande för beslutet om lokalisering. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen föreslog i propositionen Gemensamt ansvar @ politik för global utveckling (prop. 2002/03:122) att en självständig funktion för utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet skulle inrättas. antog förslaget (bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Utifrån propositionens förslag lät utreda former för utvärderingsfunktionen. I utredningen ansågs tre lokaliseringsorter särskilt lämpliga: , och . Regeringen redovisade verksamhetens närmare inriktning i budgetpropositionen (2004/05:1, volym 4). bereder olika frågor inför inrättandet av den nya myndigheten, bland annat direktiv för en organisationskommitté, rekrytering av en utredare tillika blivande myndighetschef och lokaliseringsort. Beträffande lokaliseringsort sker en bedömning utifrån en rad kriterier: närhet till forskningsmiljö inom relevanta ämnesområden och med internationella kontakter eller nätverk, lokal arbetsmarknad, närhet till svenska granskningsobjekt och så vidare.