ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11600 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:600 av () till utbildningsminister om kunskap om könsmaktsordningen i skolan "Teorier om genussystemet bidrar till att förklara bristen på jämställdhet. Utmärkande för genussystemet är, som det beskrivs av i maktutredningen, principerna om könens isärhållande och om mäns överordning och kvinnors underordning. Isärhållandet kan illustreras av könsuppdelningen på arbetsmarknaden och uppdelningen av det obetalda arbetet i familjen. Den manliga överordningen yttrar sig bl.a. i att män tjänar mer och har mer makt över sina liv. Mannen är norm, kvinnan är avvikelsen. @@@ Kvinnor och män möter dessa strukturer överallt i vardagen. Könsordningen följer oss från det vi föds och första gången möter världen, till dagis, skolan, arbetslivet och livets slut. Den är ibland tydlig, men ofta dold som en etablerad självklarhet i vardagen. Underordningen är ofta uppenbar för kvinnor medan män har svårare att se sin egen överordning. Genussystemet begränsar såväl kvinnors som mäns möjligheter att utvecklas som individer, den begränsar demokratin och den utgör ett hinder för tillväxt eftersom kvinnors och mäns fulla kompetens och resurser inte tas till vara." Så här står det i regeringens skrivelse Jämt och ständigt (2002/03:140). På väldigt många skolor är situationen sådan att väldigt många elever saknar kunskaper om könsmaktsordningen. Flera elever, men också lärare, undrar över varför den här kunskapen inte ingår i undervisningen. En del, framför allt elever, får använda sin fritid för att få kunskap om de maktförhållanden som i så hög grad påverkar deras liv. Det är naturligtvis oacceptabelt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern: Avser ministern att vidta några åtgärder för att kunskaperna om könsmaktsordningen ska bli en självklar del i skolans undervisning?
fr · GR11601 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:601 av () till utbildningsminister om läsinlärning "Studenterna menar att de inte känner sig rustade då det gäller läs- och skrivinlärningen. De nyutbildade lärarna är inga läsinlärningsspecialister och detta medför att de ofta undviker att ta ettor." , professor i pedagogik vid i , uppskattar att det behövs mellan 5000 och 10000 expertlärare för att hjälpa alla barn med läs- och skrivsvårigheter. Ändå har regeringen monterat ned lärarutbildningen och gjort den så splittrad att studenterna inte har förutsättningarna att klara sitt yrke efter examen. Ämneskunskaperna har blivit eftersatta och det stora allmänna blocket i utbildningen ger för lite utrymme för olika krav på skolans olika nivåer. När samma student förväntas klara läsinlärning lika bra som SO och hantering av brådmogna tonåringar, i stället för att få koncentrera sig på att klara ett område med glans, så faller kvaliteten. Lärarstudenterna förbereds inte för sitt yrke vilket leder till osäkerhet och karriärsbyten vilket gör att den skenande lärarbristen ökar. Det är viktigt att man undanröjer den osäkerhet som många lärare känner inför sin uppgift. Alla lärare måste ha bra kunskaper på de områden de förväntas undervisa i. Om de inte har det måste de få kompletterande utbildning. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa att kunskap om läsinlärning bibringas landets lärarstudenter?
fr · GR11602 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:602 av () till utbildningsminister om utbildning på vetenskaplig grund Högskolelagens andra paragraf lyder: "Utbildningen inom högskolan skall bygga på vetenskaplig grund." Just när det gäller utbildning inom utbildningsområdet vore det väl självklart att denna grundtes skulle lysa extra starkt? Trots detta är de forskningsresurser som når detta område mycket små @ i förhållande till grundutbildningen så små att de är näst intill försumbara. i forskningsresurser motsvarar till exempel av det samlade anslaget. Närheten till forskning och utveckling inom verksamhetsområdet blir därför svag och studenterna upplever sig tyvärr i många fall helt sakna denna koppling. Den vetenskapliga utvecklingen går långsamt och kvaliteten blir lidande. Lärarutbildningens attraktivitet blir lidande på grund av den diskrepans som föreligger mellan grundutbildning och forskarresurser. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa att lärarutbildningen får en tillbörligt stark koppling till forskning och vetenskaplig utveckling?
fr · GR11603 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:603 av () till utbildningsminister om antagningen till lärarutbildningen Lärarbrist har blivit ett återkommande tema vid varje läsårsstart. har kommit fram till att det under perioden 2001@2010 behöver rekryteras 95400 lärare och pedagogiskt utbildade medarbetare. Tillgången till examinerade från lärarutbildningen skulle enligt prognos behöva vara 12400 men det finns inte tillräckligt många i utbildning för att detta behov ska kunna mötas. Trots detta får inte lärarhögskolorna anta alla behöriga sökanden. Det är en helt orimlig situation och visar svagheten i regeringens system för platsfördelning mellan landets lärosäten. Studenternas val att söka till lärarutbildning tillgodoses inte och i stället uppmanas andra mindre attraktiva högskolor att lägga om kursen för att dra till sig studenter. En politik för kunskapsbyggande måste utgå från den enskildes personliga krav, önskemål och drömmar. Det krävs motivation för att utbildning ska ge goda resultat. Denna motivation ökar om studenten kommer in på sitt förstahandsval på den ort han eller hon önskar och slipper läsa "fel" saker vid ett lärosäte där man inte vill studera. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa att lärarutbildningen får ökade möjligheter att ta emot behöriga sökande?
fr · GR11604 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:604 av () till utbildningsminister om statens ansvar för lärarna Inför kommunaliseringen av skolan framfördes farhågor om att karriärs- och utvecklingsmöjligheter för lärarna skulle begränsas. Staten sköt över ansvaret på kommunerna utan att kompensera fullt ut. tar debatten åter fart och forskare, professorer och lärare tycker inte att kommunerna tar ansvar för sin personal i skolan. Dagens struktur rymmer få karriärtjänster. Forskningsutrymmet på lärarhögskolorna är ynkligt. Ett aktuellt förslag att komma till rätta med det är att inrätta en ny befattning som lexolog i kommunen för lärare som ska hålla reda på läsforskningen, delta i konferenser, importera kunskap och läsa facktidskrifter så att de blir riktiga experter. De kan sedan göra ordentliga pedagogiska utredningar och ge råd och vägledning till de övriga lärarna i kommunen. Regeringen lämnade lärarna till kommunerna men har i och med medelstilldelning och formkrav på lärarutbildning ändå behållit en stor del av makten. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att avlägsna de regler som hindrar och begränsar lärarutbildningen?
fr · GR11605 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:605 av () till utbildningsminister om att rusta lärarna Utbudet av kurser i läs- och skrivinlärning varierar stort mellan de drygt 20 lärarutbildningar som finns i . På en högskola ges mer än 60 poäng i läs- och skrivutveckling, medan andra bara erbjuder 5 poäng. Mycket av det pedagogiska kunnande som lärarstudenterna förväntas tillgodogöra sig har förpassats till den verksamhetsförlagda undervisningen. Debatten om lärarna har mest kretsat kring huruvida lärare är behöriga eller inte. Den borde i stället handla om vilka förkunskaper och förutsättningar som krävs för att vara en duktig lärare och vilket innehåll lärarutbildningen bör ha. Oavsett vilken väg en lärare tagit till sitt yrke så är det grundläggande att han eller hon faktiskt har kompetens nog att klara av sin uppgift. I detta ligger också en arbetsmiljöaspekt. Det är att göra studenterna en björntjänst att låta dem tro att de klarar att lära ut konsten att läsa och skriva utan att faktiskt ha gett dem kompetensen. Utbildning att möta sitt arbete är ett redskap som alltför många inte fått. Det är hög tid att ändra på det. Lärarstudenter som ska arbeta med att lära barn läsa måste få kompetens i läsinlärning. Det behövs en lärarutbildning som ger studenterna en möjlighet att faktiskt klara de utmaningar som ligger i att vara lärare. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa att lärarstudenterna får en faktiskt möjlighet att klara de utmaningar som ligger i att vara lärare?
fr · GR11606 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:606 av () till utbildningsminister om kvalitet och jämförbarhet i inspektioner I samband med ett genomfört regeringsuppdrag om inspektion av fristående skolor med konfessionell inriktning eller liknande användes nya metoder för inspektion. Enligt självt var varje inspektionsutredning unik och exakt vilka metoder som skulle användas och hur de ska tillämpas avgjordes från fall till fall. Inga skolor granskades alltså på exakt samma sätt, vilket är tveksamt ur rättssäkerhetssynpunkt. Detta innebar bland annat att inte i förväg informerat huvudmännen och skolorna om den förestående granskningen. Besöken på skolorna har också gjorts oanmälda. har därigenom inte gett skolorna möjlighet att i förväg ta fram dokumentation av intresse för inspektionen. Detta kan ha inneburit att utredningstiden förlängts och att den samlade personresursen per utredning blivit högre. I ett fall befann sig hela skolan på höstlov, men visste inte detta eller tog inte hänsyn till det. I ett par fall var dessa oanmälda inspektioner de första granskningar som nystartade skolor deltog i vilket inte heller underlättade för personal eller inspektion. Bortsett från det som överraskningsmomentet kan bidra till är det tveksamt om resultatet av dessa inspektioner blir lika fullödiga som förberedda inspektioner hade blivit. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa att granskningar blir effektiva och rättssäkra?
fr · GR11607 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:607 av () till utbildningsminister om personals församlingstillhörighet I samband med ett genomfört regeringsuppdrag om inspektion av fristående skolor med konfessionell inriktning intervjuades elever och personal på ett antal skolor av . Bland annat i en rapport från Kristna Friskoleråd som gjorts med anledning av detta konstateras att det i samband med inspektionerna ofta ställts allmänna frågor om personalens församlingstillhörighet. Även då frågorna inte gällt enskilda personer kan man starkt ifrågasätta hur sådana frågor kan anses rimliga vid en tillsyn av . Tillsynen ska behandla undervisningens saklighet och allsidighet. Detta kan knappast vara betingat av pedagogernas församlingstillhörighet. Parallellt gäller att det inte heller vore rimligt att skolinspektörerna förhörde sig om skolpersonalens politisk åskådning eller sexuella läggning. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa att tillsyn endast omfattar berörd skolverksamhets kvalitet och inte skolpersonalens politiska åsikter eller trosuppfattning?
fr · GR11608 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:608 av () till utbildningsminister om samråd med föräldrar I samband med ett genomfört regeringsuppdrag uppkom frågan om vem som får avgöra huruvida ett barn ska intervjuas i samband med rutininspektioner på skolor. Ett antal föräldrar hävdade att de borde tillfrågas om lov och ytterligare ett antal hade redan på förhand nekat tillstånd. Skolledningar har varit pressade mellan skolinspektörer som håller deras framtida tillstånd i sin hand och föräldrar som hävdar rätten att bestämma över sitt barn. Enligt 6 kap. 11§ står det "Vårdnadshavaren har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. Vårdnadshavaren ska därvid i takt med barnets stigande ålder och utveckling ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål." Det har inte funnits någon klar princip för att välja ut elever till samtalen. Samtal har skett på skolgården. De mest ivriga eller tillgängliga verkar ha fått utgöra grunden för de intervjuer som genomfördes. Intervjuerna dokumenterades inte på något garanterat opartiskt sätt. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa att föräldrar tillfrågas om barns medverkan vid intervjuer i samband med rutininspektioner?
fr · GR11609 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:609 av () till utbildningsminister om särbehandling av konfessionella friskolor har genomfört ett regeringsuppdrag om inspektion av fristående skolor med konfessionell inriktning eller liknande. Inom ramen för detta regeringsuppdrag har valt att inte i förväg informera huvudmännen och skolorna om vilka skolor som skulle komma att granskas. Besöken på skolorna har varit oanmälda. Detta är en metod som inte är bruklig. har metoden med oanmälda inspektioner endast använts vid speciella tillfällen, till exempel vid anmälningar av speciellt allvarlig karaktär eller då det funnits uppenbara risker att en skola skulle försöka dölja allvarliga problem. Genom att använda en metod som denna vid just inspektioner av konfessionella friskolor signaleras att hela gruppen av friskolor är misstänkt. Detta är kränkande och ovärdigt. De konfessionella skolorna har inget egenintresse av att bli särbehandlade vare sig negativt eller positivt, utan vill och bör bli behandlade korrekt, sakligt och på samma grunder och villkor som det övriga skolväsendet i . Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa att de konfessionella skolorna inte blir särbehandlade?
fr · GR11610 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:610 av () till försvarsminister om pension vid avveckling av officerstjänster Av 2003:20 gällande Försvarsmaktens arbetsgivarpolitik framgår att så kallad särskild pension, som i omställningssyfte medgivits yrkesofficerare, inneburit mycket höga kostnader för Försvarsmakten. Bara mellan 2000@2004 uppskattas kostnaden för avveckling av 2100 officerstjänster på dessa villkor att uppgå till mellan 4,0 och . Enligt uppgift från RRV finns det många exempel på att personer som uppbär den särskilda pensionen fått nytt arbete. I det sammanhanget förefaller det stötande att någon samordning med ny förvärvsinkomst ej görs. Personerna i fråga uppbär alltså både särskild pension och lön från ny arbetsgivare. Enligt uppgift från Försvarsmaktens personalavdelning används fortfarande särskild pension för att avveckla kompetens som inte bedöms vara till nytta i det framtida försvaret. Försvarsmakten anser sig oförhindrad att fortsätta tillämpa systemet åtminstone året ut. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka omedelbara åtgärder hon är beredd till för att inskränka tillämpningen av särskild pension i samband med avveckling av officerstjänster.
fr · GR11611 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:611 av () till finansminister om Lissabonstrategin som styrinstrument Lissabonstrategin är ett gemensamt tillväxtdokument för som antagit. Trots det följs inte dokumentet. Under har investeringarna i minskat och har det svenska näringslivet den lägsta investeringsnivån av EU-länderna. Faktorer som vid sidan av detta bidrar till dåliga ranking bland EU-länderna är "höga priser" och dålig konkurrens inom den offentliga sektorn. Den sistnämnda faktorn är ett område där det offentliga samhället själv kan agera kraftfullt för att uppfylla Lissabonstrategins mål. Tyvärr saknas ett sådant handlande. I stället sker i regeringens tillväxtsamtal ständiga förbehåll, av regeringens stödpartier, som hämmar utvecklingen och tillväxtandan inom näringslivet och därmed investeringsandan i . Man kan därmed fråga sig om regeringen tar det ansvar som Lissabonstrategin förutsätter. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att inom den offentliga sektorn aktivt medverka till att Lissabonstrategins mål uppfylls?
fr · GR11612 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:612 av () till statsrådet om uppehållstillstånd för flickor i patriarkala familjer "- Makten i ska stå på dessa flickors och unga kvinnors sida. Det finns något som är fundamentalt och som inbegriper alla unga tjejer @ oavsett bakgrund: unga kvinnor . har rätten att bestämma över sina egna liv." Ovanstående är ett citat ur ett pressmeddelande från bland annat jämställdhetsminister , där hon redovisar insatser för utsatta flickor i patriarkala familjer. En av punkterna som togs upp var ett förbättrat skydd under asylprocesser för denna grupp. finns ett antal unga kvinnor som anlänt till , sökt asyl tillsammans med sin familj men som under ärendets handläggning utsatts för våld av familjen. I vissa fall har vårt sociala trygghetssystem fungerat: Skola, omsorg, sociala myndigheter och polisen har agerat och tagit hand om dessa flickor. Efter handläggning hos har så deras ärende fått avslag och hela familjen har avvisats gemensamt. Ingen hänsyn tas då till det faktum att flickan genom utvisningen utsätts för direkt livsfara. Den obalans som råder i maktförhållandet mellan kvinnor och män, särskilt i strängt patriarkala familjer, späds på med den obalans som det svenska regelverket kring asylärenden tillför. Den grupp utsatta flickor som ministern säger sig värna om sänds i praktiken ut till ett mycket ovisst och farofyllt öde. Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att se till att hänsyn tas till situationen för unga kvinnor i patriarkala familjer vid prövning av ansökan om uppehållstillstånd i ?
fr · GR11613 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:613 av () till statsrådet om diskriminerande krogar I kommer socialministern att lägga fram ett lagförslag som innebär att krogar som nekar gäster tillträde på grund av etnisk tillhörighet ska förlora utskänkningstillståndet. Diskriminering i krog- och nöjesbranschen är ett mycket utbrett och allvarligt problem också i . Kan inte ett samhälle garantera att alla behandlas lika ökar misstron och avståndet mellan människor. Men diskrimineringen slår inte bara mot enskilda utan skadar även samhällsutvecklingen, tillväxten och bilden av . Ingen vill exempelvis turista i ett land där man inte blir insläppt på nöjesställen på grund av att man råkar ha fel hudfärg. , , menar att det "är ett utmärkt förslag att etnisk diskriminering vägs in vid tillståndsgivningen". Avser statsrådet att följa och införa en lag som innebär att krogar som blir dömda för etnisk diskriminering också förlorar sitt utskänkningstillstånd?
fr · GR11614 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:614 av () till justitieminister om återkallande av felaktigt beslutade svenska medborgarskap Flera fall där svenskt medborgarskap har meddelats till personer på falska eller oriktiga grunder har framkommit. I sitt anförande inför sade statsminister att en hög jurist har granskat frågan om återkallande av felaktigt beslutade svenska medborgarskap och kommit fram till att frågan är svår att lösa. Vari svårigheten bestod framgick dock inte. Min fråga till det ansvariga statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att klargöra möjligheterna till återkallande?
fr · GR11615 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:615 av () till justitieminister om lång utredningstid för Det är nu ganska precis den svåra bussolyckan i i inträffade. Sex personer omkom och ett 40-tal skadades då bussen körde av vägen och i det hala väglaget kanade in i skogen. slår polisen larm. Ännu efter olyckan har bussens förare inte kunnat @ eller fått @ höras. Detta eftersom inte är klar med sin utredning. Det kan inte vara vettigt att låta en person @ som har ett hot om åtal över sig och som varit med om en sådan svår olycka @ ska vänta på att bli förhörd av polisen på grund av att arbete dragit ut så långt i tiden. Avser justitieministern att vidtaga åtgärder för att en person inblandad i en svår olycka inte ska behöva vänta så länge innan han förhörs om olyckan?
fr · GR11616 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:616 av () till statsrådet om flyktingar med eventuell koppling till terroristorganisationer har det i medierna redovisats uppgifter som tyder på att ett större antal flyktingar befinner sig i med stöd av osanna eller falska identitetshandlingar. Det har också sagts att ett antal av dessa flyktingar kan ha koppling till olika terroristorganisationer. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att belysa och åtgärda dessa indikerade missförhållanden?
fr · GR11617 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:617 av () till utrikesminister om trafficking Situationen är akut när det gäller handeln med kvinnor och barn, så kallad trafficking. har proklamerat att ska vara det år som kampen mot slaveriet särskilt ska uppmärksammas. Utrikesministern har, liksom jag, i skolan läst om den välkända triangelhandeln med slavar över . Behandlingen av dessa människor, som såldes som slavar, var allt annat än human. , ett antal årtionden senare, kan förfarandet verka omänskligt och te sig avlägset. Vi vill ofta tillskriva vår tid och dess människor som oerhört mycket mer civiliserade. Tyvärr är förhållandet inte sådant. Slavhandeln existerar även . dras 1,2 miljoner barn in i människohandeln över hela världen. Till kommer, på grund av en mycket stor efterfrågan, ca 120000 kvinnor och barn för att säljas för sexuella ändamål. Bara till beräknar att det kommer 200@500 kvinnor och barn. Hälften av dessa hamnar i . Trafficking är ett av vår tids sorgebarn @ något som vi måste bekämpa med alla medel. I planeras bland annat ett boende för kvinnor utsatta för trafficking. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern vilka åtgärder hon kommer att vidta nationellt och internationellt.
fr · GR11618 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:618 av () till näringsminister om avverkning av skog i har påbörjat en avverkning av skog i i . Avverkningen ifrågasätts nu av lokalbefolkningen. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta med anledning av den påbörjade avverkningen i ?
fr · GR11619 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:619 av () till statsrådet om privatimport av omfattas inte av de lättnadsregler vid import från EU/EES som innebär att ett registreringsbevis ersätter intyg vid registreringsbesiktning. Detta innebär att det är betydligt svårare att importera en husvagn än en bil. En rad intyg måste visas upp vilket innebär höga kostnader för den som importerar husvagnen. skiljer det ca 30@40% i pris mellan en husvagn i och exakt samma modell och tillverkningsår i . Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta privatimport av ?
fr · GR11620 · 2004-01-23 00:00:00 — Fråga 2003/04:620 av () till utbildningsminister om avgift för skolresor I har det uppstått en debatt om man inom ramen för skolans verksamhet kan anordna en kombinerad klass- och studieresa @ en resa där eleverna är med och bidrar ekonomiskt genom eget arbete eller eget sparande. i har tolkat skollagen så att resan är genomförbar eftersom ska vara avgiftsfri för eleverna, vilket även innefattar resor under skoltid. Personligen anser jag att det är fostrande för eleverna om de genom eget arbete kan bidra till att finansiera en klassresa, det är en bra förberedelse för vuxenlivet. I många svenska skolor finansieras klassresorna på detta sätt, det är inget ovanligt för just skolorna i . Om denna tolkning är riktig kommer den att påverka landets alla skolor. Avser utbildningsministern att vidta åtgärder mot bakgrund av det ovan redovisade?