ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111581 · 2004-08-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1581 av () till justitieminister om översyn av expropriationslagens ersättningsregler Ersättningsreglerna i expropriationslagen fick sin nuvarande utformning . Någon mer allmän översyn av reglerna har inte skett. har begärt att regeringen ska ta initiativ till en utvärdering av expropriationslagens ersättningsregler (2003/04:BoU5, rskr. 2003/04:151). Regeringen redovisade senast i samband med att tog beslut om ändringar i ledningsrättslagen (2003/04:BoU13) att man avser att göra en sådan utvärdering av expropriationslagens ersättningsregler, som har efterfrågat. Dock har ännu inga direktiv för en sådan utvärdering presenterats, varför stor osäkerhet fortfarande råder om utvärderingens inriktning och omfattning. När avser justitieministern att redovisa direktiven för en utvärdering av expropriationslagens ersättningsregler?
fr · GR111582 · 2004-08-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1582 av () till statsrådet om inkomstgaranti för riksdagsledamöter Det är bra för vitaliteten i demokratin med en debatt om politikens och politikers villkor. Därför välkomnar jag debatten om statsråds och riksdagsledamöters pensioner och inkomstgarantier. Det är däremot inte bra när debatten bygger på felaktiga uppgifter. Då skapar den oberättigad misstro. I dagens felinformerar statsrådet om inkomstgaranti och bidrar därmed till en snedvriden debatt. säger: "Vi har ett system där unga människor, vare sig de befinner sig i eller är statsråd kan få en inkomstgaranti som ger dem rätten att åtnjuta den och inte arbeta för att sedan avgå med pension." Detta påstående är fel. Ingen ung ledamot omfattas av denna möjlighet. "Då är det inte rimligt ur den synvinkeln att någon skulle kunna gå på inkomstgaranti." har fel igen. Ingen ledamot under kan uppbära inkomstgaranti på det viset. Inkomstgarantin baseras både på ålder och antal år i . Vad avser statsrådet att göra för att tillrättalägga de felaktigheter om han gav uttryck för i ?
fr · GR111583 · 2004-08-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1583 av () till kulturminister om statliga myndigheter som konkurrerar ut privata företag på kulturområdet Släktforskning är en "hobby" som lockar alltfler. Tack vare Internet är det relativt enkelt att ta av det rika material som finns i de unika svenska kyrkböckerna. Genline heter ett privat företag som @ via abonnemang @ erbjuder intresserade att söka, bläddra och skriva ut sidor ur våra kyrkböcker. Detta relativt nystartade företag har ett tiotal anställda och planerar att anställa fler vartefter verksamheten växer och alla kyrkböcker @ som företaget får tillgång till via @ kommer att vara inscannade. är en av de tidningar som skrivit om denna verksamhet och Genlines oro för att även @ trots tidigare tydliga signaler om motsatsen @ nu planerar att erbjuda samma "service" och därmed börja konkurrera med Genline. har ett oerhört viktigt uppdrag: att bevara vårt kulturarv. Men detta innebär inte att de ska göra sådant som andra kan göra lika bra, eller bättre. Kommer kulturministern att verka för att statliga myndigheter inom kultursektorn inte ska konkurrera med privata företag?
fr · GR111584 · 2004-08-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1584 av () till statsrådet om bidragsberoende är antalet bidragsberoende stort. Även om den internationella konjunkturen visar tecken på att bli bättre kommer det att dröja innan uppgången avspeglar sig i att färre svenskar klarar sig utan bidrag. Förra årets sammanlagda utbetalningar av sjukpenning, förtidspension, ersättning vid arbetslöshet och socialbidrag försörjde 1033338 personer, vilket är i stort sett oförändrat jämfört med , enligt (). Statistiken döljer troligen fler människor eftersom exempelvis två personer som varit heltidsarbetslösa vardera slås samman till en helårsperson. SCB har i denna statistik inte tittat på hur många av dessa 1033338 personer som har en invandrarbakgrund. Med anledning av detta vill jag fråga ansvarigt statsråd om han inte skulle kunna ge i uppdrag att en kartläggning görs på hur många som i denna grupp har en invandrarbakgrund.
fr · GR111585 · 2004-08-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:1585 av () till utrikesminister om vapenembargot mot Ända sedan massakern på 1989 har EU-länderna upprätthållit ett vapenexportembargo gentemot . Detta embargo bör kvarstå, så länge kränker mänskliga fri- och rättigheter och hotar grannar militärt. har också antagit en resolution om att embargot ska fortgå. Risken är annars att europeiska vapen skulle användas för internt förtryck eller hot mot grannar. Detta vore direkt kontraproduktivt för den utrikespolitik EU bör föra. vill dock och att embargot ska upphävas. Om EU lyfter vapenexportembargot mot är risken stor att släpper sina begränsningar för export till av den mest kvalificerade vapenteknologin. EU bör tvärtom inleda en dialog för att förmå också att avstå från eller begränsa vapenförsäljningen till . Det är av största vikt för den regionala säkerheten i att EU inte häver embargot. bör helt motsätta sig sådana förslag. Hur avser utrikesministern att agera för att hindra att EU-ländernas nuvarande vapenexportembargo gentemot avskaffas?
fr · GR111586 · 2004-08-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:1586 av () till statsrådet om långsiktiga, stabila spelregler på bostadsmarknaden har antalet kommuner med bostadsbrist ökat från till (109), trots goda statsfinanser och ett gott konjunkturläge. Två tredjedelar av landets befolkning bor i dessa kommuner och i till exempel sägs det i en färsk rapport från regionens länsstyrelser att det behöver byggas 20000 bostäder , men det byggs knappt hälften. Om byggandet inte tar fart, säger rapporten, hotar bland annat hämmad ekonomisk tillväxt, ökad segregation, samt minskad rörlighet på arbets- och bostadsmarknaden. Regeringen har utlovat långsiktiga, stabila spelregler för bostadsmarknaden och har därför tillsatt en intern grupp på för att lägga fram sådana förslag. Det som oroar är att gruppen jobbar utan tydliga officiella direktiv, så inriktningen på de nya spelreglerna är okända för bostadsmarknadens parter och övriga partier i . Målet om att bygga 120000 bostäder försvann ur budgetpropositionen , då regeringen insett att det inte kommer att uppfyllas. Vilka ambitioner som regeringen har för bostadspolitiken är i allra högsta grad okända då de flesta insatser som gjorts upphör i och med utgången av . Min fråga till statsrådet blir då följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stabila spelregler på bostadsmarknaden ska få en bred parlamentarisk uppslutning och därmed vara hållbara på ?
fr · GR111587 · 2004-08-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:1587 av () till statsrådet om farledsavgifter , , och tar ut farledsavgifter av fartyg som angör ländernas hamnar, medan exempelvis , , , och inte gör det. I utgör farledsavgifterna en betydande del av intäkter. För svenska hamnar är farledsavgifterna en stor konkurrensnackdel mot utländska hamnar. Om ett fartyg exempelvis i stället går till en dansk eller holländsk hamn slipper de farledsavgiften. Avgifterna snedvrider också sjöfartens konkurrensförutsättningar gentemot andra transportslag. Särskilt förfördelade är hamnar som , och som inte har långa farleder. Där tvingas fartygen betala höga farledsavgifter för att finansiera andra hamnars farleder, underskott som genereras av isbrytning i , fritidsbåtsverksamhet samt andra kostnader som inte har direkt anknytning till sjöfarten på hamnarna. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att avlägsna denna hämsko på svenska hamnars konkurrensförmåga?
fr · GR111588 · 2004-08-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:1588 av () till jordbruksminister om kommunernas tillsyn enligt djurskyddslagen Det är i kommunerna som den största delen av djurskyddsarbetet utförs. konstaterar dock (RiR 2003:1) att ökningen av resurser inte medfört motsvarande ökning av inspektionsverksamheten. saknar många kommuner en egen djurskyddsinspektör. Lagstiftningen anses inte tillåta att kommuner går ihop om en djurskyddsinspektör eller att en kommun delegerar tillsynen till en inspektör anställd av annan kommun. Ett förslag till förbättrad lagstiftning framfördes av en statlig utredning (SOU 1996:13). Regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning så att det i likhet med vad som gäller för tillsyn enligt blir möjligt för kommunerna att samarbeta om tillsynen enligt lagen. Det bör vara möjligt för flera kommuner att kunna gå ihop för att anställa en gemensam djurskyddsinspektör. Det bör också vara möjligt för en kommun att delegera tillsynen till tjänsteman i annan kommun. Miljö- och jordbruksutskottet har (MJU14) förutsatt att regeringen återkommer med förslag som underlättar kommunernas samarbete om djurskyddstillsynen. Vad avser jordbruksministern att göra för att förbättra kommunernas möjlighet att samarbeta om tillsynen enligt djurskyddslagen?
frs · GR121375 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1375 om bristen på polis-, tull- och försvarsmaktshundar har frågat mig vad jag gör för att stimulera utbildningen av hundar som behövs inom den offentliga sektorn. Som jag svarade på två liknande frågor (2003/04:1230 och 2003/04:1307) har regeringen uppmärksammats på att en del användare av tjänstehundar upplever att det råder brist på hundar lämpliga för träning och utbildning för till exempel Försvarsmaktens och polisens behov. Regeringen () har därför beslutat att tillsätta en utredare som ska göra en fördjupad kartläggning av bland annat behovet av och tillgången på tjänstehundar i . Utredningen ska redovisa sitt uppdrag .
frs · GR121388 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1388 om rättssäkerheten i svenska domstolar har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att rättssäkerheten i våra domstolar inte försämras utan i stället stärks. pågår ett omfattande reformarbete inom domstolsväsendet. Det övergripande syftet är att säkerställa att mål och ärenden ska avgöras med högt ställda krav på rättssäkerhet och effektivitet. Reformarbetet kan delas upp i fyra huvudområden: förändringar av den yttre organisationen, förändringar av den inre organisationen, renodling av verksamheten och förbättringar av det processuella regelverket. För att kunna utveckla och effektivisera domstolsväsendet på ett ändamålsenligt sätt behövs samordnade satsningar inom de fyra huvudområdena. Ett framgångsrikt reformarbete förutsätter även att domstolarna har tillräckliga resurser till sitt förfogande. Trots det kärva statsfinansiella läget tillfördes domstolsväsendet ytterligare . Vidare har anslagsramen höjts med för att det pågående reformarbetet ska kunna fortsätta. Jag är medveten om att den ekonomiska situationen inom domstolsväsendet, trots satsningarna, är fortsatt ansträngd. Detta beror bland annat på den ökade tillströmningen av mål. Som statsministern uttalade är det regeringens avsikt att de resurser som kommer att frigöras genom neddragningar inom försvaret ska användas för kampen mot de inre hoten mot vårt samhälle. Det innebär bland annat stora satsningar på rättsväsendet. Vilka satsningar som kan bli aktuella och hur de ska fördelas är ännu inte klart. Jag avser att återkomma i anslutning till budgetpropositionen med en bedömning av rättsväsendets fortsatta resursbehov.
frs · GR121389 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1389 om fördelning av polisens anslag har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att polisens anslag fördelas på ett rimligt sätt mellan olika län. Det är, precis som skriver, som ansvarar för fördelningen av polisens anslag till polismyndigheterna. ska fördela anslagna medel så att de bidrar till att uppfylla de övergripande mål för myndigheterna som regeringen och fastställt. Det är inte regeringens uppgift att i detalj gå in och fördela anslag mellan de olika myndigheterna. Jag vet att har uppmärksammat den ökade belastningen vid i . Myndigheten har bland annat mot den bakgrunden från fått en nivåhöjning av sitt anslag med . Antalet poliser i har också ökat markant . fortsätter nu att följa utvecklingen i såväl som i andra län inför kommande anslagsfördelning 2005.
frs · GR121393 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1393 om tomträtt har frågat mig när jag avser att överlämna en proposition med förslag till en ny reglering av frågan om tomträtter. Som framgår av fråga lade regeringen fram en lagrådsremiss med förslag till nya regler om beräkning av tomträttsavgäld. Lagrådet yttrade sig över förslaget . Såväl vid lagrådsremissens behandling i Lagrådet som därefter har det framkommit synpunkter som gör det angeläget att ytterligare studera effekterna av det föreliggande förslaget. Om tomträttsavgälden läggs på den ena eller andra nivån kan uppenbarligen få stor betydelse för bland annat tomträttshavare. Beredningen av frågan inom har därför inte kunnat avslutas. Det har inletts ett arbete som syftar till en kompletterande analys av förslagets konsekvenser för tomträtter som har upplåtits för flerbostadshus. Jag har inte möjlighet att bedöma när detta arbete kan vara avslutat. Inriktningen är givetvis att regeringen ska ta ställning när beredningen är avslutad.
frs · GR121395 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1395 om etiskt råd hos har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av begäran om att få inrätta ett etiskt råd vid myndigheten. Regeringen fattade ett beslut om att inrätta ett etiskt råd vid . Rådet ska bestå av högst sju ledamöter som alla utses av regeringen. Beslutet träder i kraft . Det ska belysa principiella frågor där integritetsaspekten är viktig eller som rör utrustning och arbetsmetoder som har anknytning till i första hand våldsanvändning, men även andra områden som kräver etiska överväganden. Genom ett sådant råd kan också erfarenheter av etiska överväganden från andra samhällsområden tillföras polisen. Det kan naturligtvis bidra till att etikfrågor i allmänhet får större uppmärksamhet inom polisen.
frs · GR121399 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1399 om samarbetet mellan domstolarna i och samt 1409 om tingsrättsorganisationen i och har frågat vilka åtgärder jag kommer att vidta för att tillgodose regionala utvecklingsfrågor och medborgarnas uppfattning när det gäller den framtida tingsrättsorganisationen i . har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att regionalpolitiska hänsyn ska tas när det gäller den framtida tingsrättsorganisationen i och . Utgångspunkt för arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen är de målsättningar som har ställt sig bakom. Dessa är att @ med bibehållen tillgänglighet @ skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering och förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. Arbetet bedrivs stegvis region för region. Det innebär att varje region kan bedömas utifrån sina speciella förutsättningar, som en helhetssyn kan anläggas utifrån målsättningarna för reformarbetet. har presenterat sitt förslag till framtida tingsrättsorganisation i och . Förslaget bereds inom . Jag har inte för avsikt att föregripa detta arbete.
frs · GR121400 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1400 om brott och ursprung har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av Brottsförebyggande rådets rapport om brottslighet i relation till etnicitet. Som mycket riktigt påpekar har regeringen högt uppsatta mål för att motverka etnisk diskriminering. Regeringen har vidtagit flera åtgärder i syfte att nå dessa mål. förstärktes skyddet mot diskriminering genom en ny lag, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. Det lokala utvecklingsarbetet mot diskriminering har också förstärkts och en utredning med uppgift att identifiera strukturell diskriminering har tillsatts. Genom de styrmedel som regeringen förfogar över, såsom till exempel förordningar och regleringsbrev, sätter regeringen upp mål för myndigheterna. Självklart är det inte aktuellt för mig som justitieminister att lägga mig i eller försöka påverka ett enskilt forskningsprojekt som bedrivs av (). Jag har fullt förtroende för att BRÅ genomför den specialstudie om invandrares brottslighet som de själva initierat på ett vetenskapligt korrekt sätt. I detta sammanhang vill jag passa på att framföra hur angeläget jag tycker att det är med kunskap och forskning om viktiga frågor i samhället. Det krävs till exempel kunskap om brottsligheten och dess orsaker för att riksdag och regering ska kunna fatta beslut på välgrundat faktaunderlag i kriminalpolitiska frågor. Invandrares brottslighet är en omdebatterad fråga där det finns ett stort behov av utvecklad kunskap, inte minst för att kunna nyansera den förenklade bild av invandrare och brottslighet som vi så ofta möter. I just det projekt som tar upp har BRÅ valt att inte dela upp den löpande statistiken i invandrare och svenskar. I stället väljer man att göra en specialstudie för att få möjlighet att göra en djupare analys och belysa flera faktorer som man vet påverkar brottsligheten, till exempel åldersfördelning, socialgruppstillhörighet, boende i stad eller landsbygd etcetera. Att flytta från ett land till ett annat innebär stora påfrestningar. Som grupp betraktad lever tyvärr invandrare ofta under sämre levnadsvillkor än infödda svenskar vilket kan leda till problem av olika slag, såsom ökad risk för arbetslöshet, ohälsa och kriminalitet. Ökad kunskap om dessa frågor är enligt min mening en viktig beståndsdel för att veta vilka åtgärder som bör vidtas.
frs · GR121401 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1401 om lagändringar gällande elektroniska kungörelser och signaturer har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skynda på nödvändiga lagändringar som ett medel för ännu bättre förutsättningar för svenskt näringsliv och ökad tillväxt i . Hon har i det sammanhanget pekat på framställningar från (numera ) om lagändringar som dels skulle syfta till att möjliggöra ingivande på elektronisk väg av vissa handlingar till , dels skulle innebära en övergång till ett system för elektroniskt kungörande. Såväl genomförandet av ett system för elektronisk ingivning till som införandet av kungörelser på elektronisk väg skulle kunna leda till besparingar både för och för företagen. Båda dessa frågor är därför högt prioriterade. pågår också ett arbete som syftar till att möjliggöra elektronisk ingivning av vissa handlingar till . Inriktningen är att det arbetet ska resultera i en proposition . Frågan om elektroniskt kungörande har behandlats i en departementspromemoria (Elektroniskt kungörande, Ds 2003:42). I promemorian föreslogs att alla de kungörelser som enligt skilda författningsbestämmelser ska publiceras i Post- och i stället ska publiceras på en webbplats på Internet. föreslogs vara ansvarigt för webbplatsen. Promemorian har remitterats. En trolig konsekvens av de förslag som lämnades i promemorian är att Post- och inte kan fortleva i sin nuvarande form. har utgivningsrättigheterna för Post- och . Större delen av intäkterna från Post- och används nu för att finansiera arbetet med . Frågan om finansieringen av ordboken måste därför lösas innan regeringen kan lägga fram en proposition om en reformerad kungörelseordning. Jag har så sent som lämnat i uppdrag åt en sakkunnig att utreda och lämna förslag i denna fråga. Resultatet av uppdraget ska redovisas .
frs · GR121409 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1399 om samarbetet mellan domstolarna i och samt 1409 om tingsrättsorganisationen i och har frågat vilka åtgärder jag kommer att vidta för att tillgodose regionala utvecklingsfrågor och medborgarnas uppfattning när det gäller den framtida tingsrättsorganisationen i . har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att regionalpolitiska hänsyn ska tas när det gäller den framtida tingsrättsorganisationen i och . Utgångspunkt för arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen är de målsättningar som har ställt sig bakom. Dessa är att @ med bibehållen tillgänglighet @ skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering och förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. Arbetet bedrivs stegvis region för region. Det innebär att varje region kan bedömas utifrån sina speciella förutsättningar, som en helhetssyn kan anläggas utifrån målsättningarna för reformarbetet. har presenterat sitt förslag till framtida tingsrättsorganisation i och . Förslaget bereds inom . Jag har inte för avsikt att föregripa detta arbete.
frs · GR121410 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1410 om kriminalisering av rymningar har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att kriminalisera medvetna och överlagda avvikelser från fängelsestraff. Jag delar uppfattning att en avvikelse från ett fängelsestraff ska medföra negativa konsekvenser. En sådan negativ konsekvens är att kriminalvården, inom ramen för de disciplinära åtgärder som man förfogar över, kan senarelägga den villkorliga frigivningen. En rymning medför också att den intagnes möjligheter till permissioner minskar och att den intagne ofta förflyttas till en anstalt med högre säkerhet. För den enskilde medför sådana ingripanden mer kännbara konsekvenser. Reaktionen kommer också . Fördelen med ett disciplinärt förfarande, snarare än ett straffrättsligt, är alltså att reaktionen kan komma i nära anslutning till handlandet och att reaktionen kan göras mer individuellt avpassad. I framtidens kriminalvård ska verkställigheten av ett straff bli än mer individuellt utformad än den är . Kraven på den intagne att, utifrån sin förmåga, ta ansvar för sin situation ska öka. Jag är inte främmande för att den intagne genom sitt agerande under anstaltsvistelsen i högre grad än ska kunna påverka sin tid i anstalten och när villkorlig frigivning ska ske. Den kriminalvårdskommitté som regeringen tillsatte 2002 har i uppdrag att utarbeta ett förslag till en ny kriminalvårdslag i enlighet med detta synsätt. kommer att lämna sitt betänkande .
frs · GR121417 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1417 om transporten för de två utvisade egyptierna har frågat utrikesministern om vem som betalade transporten och planet för det de utvisade egyptierna och . Eftersom Säkerhetspolisen ansvarar för verkställigheten i utvisningsärenden, och detta är en myndighet som faller under mitt ansvarsområde, har jag åtagit mig att svara på frågan. Enligt uppgifter som lämnats av Säkerhetspolisen var det amerikanska myndigheter som stod för kostnaderna för det plan som användes i samband med verkställigheten av utvisningarna. har som tidigare aviserats beslutat att granska lagenligheten i de åtgärder som vidtogs av Säkerhetspolisen i detta ärende. Innan vi vet resultatet av pågående utredningar kan jag inte vidta några ytterligare åtgärder.