ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121275 · 2004-06-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1275 om och mänskliga rättigheter och 1276 om fallet i Sermin Özürküt har frågat mig vad jag avser att göra bilateralt och genom EU för att få att respektera sina internationella åtaganden vad gäller mänskliga rättigheter, samt vad jag avser att göra för att ska friges. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Jag delar Sermin Özürküts oro över situationen i i allmänhet och för den svenske journalisten i synnerhet. har gått mot en alltmer sluten och repressiv politik. Åtgärder som uppenbart bryter mot de mänskliga rättigheterna har motiverats med det hot landet anser sig utsatt för från bland annat sida. Det är emellertid oacceptabelt att rättssäkerheten åsidosätts och att personer som hålls fängslade för att de på fredlig väg utövat sina politiska rättigheter. har i sina kontakter med hävdat principer om demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Jag träffade själv den eritreanske utrikesministern och diskuterade bland annat dessa frågor, och tog särskilt upp situation. Företrädare för har också vid ett antal tillfällen tagit upp frågan om demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter, inklusive fallet , med eritreanska företrädare både i och . Men som jag har konstaterat är det svårare för att få gehör för sina krav när en svensk medborgare också är medborgare i det land där han sitter frihetsberövad. verkar också genom EU:s politiska dialog med . Demokrati och mänskliga rättigheter är centrala delar av denna dialog. En förutsättning för att EU:s utvecklingssamarbete med ska fortsätta är att den politiska dialogen med landet kan fortgå och utvecklas. Vissa framsteg kan noteras och flera möten har hållits på olika nivå med den eritreanska regeringen. har det varit särskilt svårt att diskutera just frågorna om demokrati och mänskliga rättigheter. Vid Allmänna rådets möte lyfte jag återigen fram vikten av att situationen för de EU-medborgare som hålls fängslade i ständigt tas upp i vår dialog med landet. Det är positivt att den afrikanska kommissionen för mänskliga rättigheter har behandlat situationen i , och kommit med konkreta rekommendationer om hur läget i landet ska kunna förbättras. Det är, som Sermin Özürküt påpekar, särskilt angeläget att respekterar sina internationella åtaganden och efterlever relevanta konventioner och instrument. Jag kommer att fortsätta att ta upp frågan om mänskliga rättigheter och demokrati i med landets ledning, genom vår ambassadör och genom EU-kretsen. I synnerhet kommer jag fortsätta att ta upp situation och verka för att släpps fri.
frs · GR121276 · 2004-06-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1275 om och mänskliga rättigheter och 1276 om fallet i Sermin Özürküt har frågat mig vad jag avser att göra bilateralt och genom EU för att få att respektera sina internationella åtaganden vad gäller mänskliga rättigheter, samt vad jag avser att göra för att ska friges. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Jag delar Sermin Özürküts oro över situationen i i allmänhet och för den svenske journalisten i synnerhet. har gått mot en alltmer sluten och repressiv politik. Åtgärder som uppenbart bryter mot de mänskliga rättigheterna har motiverats med det hot landet anser sig utsatt för från bland annat sida. Det är emellertid oacceptabelt att rättssäkerheten åsidosätts och att personer som hålls fängslade för att de på fredlig väg utövat sina politiska rättigheter. har i sina kontakter med hävdat principer om demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Jag träffade själv den eritreanske utrikesministern och diskuterade bland annat dessa frågor, och tog särskilt upp situation. Företrädare för har också vid ett antal tillfällen tagit upp frågan om demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter, inklusive fallet , med eritreanska företrädare både i och . Men som jag har konstaterat är det svårare för att få gehör för sina krav när en svensk medborgare också är medborgare i det land där han sitter frihetsberövad. verkar också genom EU:s politiska dialog med . Demokrati och mänskliga rättigheter är centrala delar av denna dialog. En förutsättning för att EU:s utvecklingssamarbete med ska fortsätta är att den politiska dialogen med landet kan fortgå och utvecklas. Vissa framsteg kan noteras och flera möten har hållits på olika nivå med den eritreanska regeringen. har det varit särskilt svårt att diskutera just frågorna om demokrati och mänskliga rättigheter. Vid Allmänna rådets möte lyfte jag återigen fram vikten av att situationen för de EU-medborgare som hålls fängslade i ständigt tas upp i vår dialog med landet. Det är positivt att den afrikanska kommissionen för mänskliga rättigheter har behandlat situationen i , och kommit med konkreta rekommendationer om hur läget i landet ska kunna förbättras. Det är, som Sermin Özürküt påpekar, särskilt angeläget att respekterar sina internationella åtaganden och efterlever relevanta konventioner och instrument. Jag kommer att fortsätta att ta upp frågan om mänskliga rättigheter och demokrati i med landets ledning, genom vår ambassadör och genom EU-kretsen. I synnerhet kommer jag fortsätta att ta upp situation och verka för att släpps fri.
frs · GR121277 · 2004-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1277 om konflikten mellan och har frågat mig vad jag avser att göra bilateralt, inom EU och FN för att förmå och att bilägga sina konflikter och i stället inleda ett fredligt samarbete. Som nämner presenterade gränskommissionen sitt beslut om hur gränsen mellan och ska sträckas. Det internationella samfundet har agerat samstämmigt för att förmå båda parterna att acceptera gränskommissionens beslut, samt inleda en förutsättningslös dialog. Frågan har också behandlats av där vikten av att frågan löses på fredlig väg har lyfts fram. Både och har understrukit att man inte avser återuppta den väpnade konflikten. FN:s fredsbevarande styrka , till vilken bidrar med militärobservatörer, finns på plats för att bevaka gränsen och läget på marken är fortsatt stabilt. FN:s generalsekreterare har utsett den kanadensiske före detta utrikesministern till sitt särskilda sändebud för att bidra till att gränskommissionens beslut genomförs av parterna. Emellertid har ännu inte tagit emot sändebudet för samtal, eftersom man har varit oroad att detta skulle tolkas som att man är beredd att modifiera gränskommissionens beslut. EU sände en ministertrojka under ledning av den irländske utrikesministern till både och för att diskutera det låsta läget. Ansträngningar har också gjorts för att FN-sändebudet ska tas emot i de båda huvudstäderna. EU och FN har samarbetat nära i denna fråga. Fredsprocessen mellan och diskuteras regelbundet inom EU på olika nivåer. EU har bland annat betonat vikten av att en förutsättningslös dialog inleds mellan länderna. Det finns en rad områden där båda länderna skulle ha mycket att vinna på samarbete, till exempel handel, hamnsamarbete och generellt återupprättade diplomatiska förbindelser. verkar för att ytterligare åtgärder ska tas av EU tillsammans med övriga vittnen till för att FN-sändebudet ska tas emot av parterna och för att få till stånd en dialog mellan de båda länderna. tar också bilateralt upp med båda parterna vikten av att gränskommissionens beslut respekteras och att en dialog kan inledas. Det är särskilt olyckligt att förbindelserna mellan två av världens allra fattigaste länder har varit låsta, när man i stället skulle behöva koncentrera resurser och energi på att förbättra livsvillkoren för sin befolkning.
frs · GR121278 · 2004-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1278 om EU och flyktingpolitiken har frågat mig om vilka åtgärder jag har vidtagit i de pågående förhandlingarna om för att vidmakthålla möjligheten för att ha mer solidariska regler än resten av EU. Vad gäller fråga kan jag i det stora hela hänvisa till det svar jag lämnade på hans interpellation (2003/04:26). Redan inför utarbetandet av Amsterdamfördraget 1996 var det en klar svensk ståndpunkt att det överordnade målet om att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa skulle innebära en harmonisering av asylpolitiken. Denna inriktning i unionens arbete har fortsatt och förstärktes även genom slutsatserna från Europeiska rådets möte i . Regeringens linje i förhandlingarna om det nya , som fick stöd senast , är att stöder en framtida gemensam och enhetlig flyktingpolitik. Det är fortsatt min övertygelse att en sådan ordning möjliggör en sammantaget bättre flyktingpolitik i hela den europeiska unionen. Den gemensamma asylpolitiken i EU ska inte innebära att ett land vältrar över ansvaret på andra genom att driva en restriktivare politik. Humanitet i tillämpning av asylrätten och andra internationella åtaganden måste vara en ledstjärna. I förslaget till nytt fördrag anges målsättningarna för politiken. Dessa förverkligas genom de enskilda rättsakter som unionen antar. Det är i dessa förhandlingar som vi ska bevaka att humanitet, solidaritet och effektivitet uppnås i asylpolitiken. Det är fortsatt min bedömning att nationellt bättre villkor inte heller kommer att vara kontroversiella.
frs · GR121279 · 2004-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1279 om sjukskrivning inom polisorganisationen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undanröja missbruket av sjukförsäkringssystemet inom polisen. Jag har besvarat en liknande fråga av (fråga 2003/04:1253) där jag lämnade följande svar. Det är viktigt att situationer där poliser misstänks för brott hanteras på ett professionellt och rättssäkert sätt. Upprätthållandet av allmänhetens förtroende för förvaltningen är en grundbult när det gäller en misstänkts fortsatta tjänstgöring i avvaktan på att påstådda förhållanden utreds. Arbetsgivaren har i kraft av arbetsledningsrätten en möjlighet att omplacera arbetstagaren till andra arbetsuppgifter. sker sådana förändringar i samförstånd med berörd arbetstagare. Detta förfarande får inte sammanblandas med frågan om det föreligger ett behov av sjukskrivning. Beslutet att sjukskriva en person ska avgöras av utifrån en bedömning av personens arbetsförmåga. Trots att det alltså finns möjligheter för arbetsgivaren att hantera sådana här fall finns det ändå skäl att se över reglerna om avstängning av en offentliganställd arbetstagare, i väntan på att exempelvis en polisutredning slutförs och eventuellt leder till åtal. förbereds därför nu direktiv till en utredare som ska få i uppdrag att se över reglerna för avstängning. En fråga som skulle kunna övervägas i det sammanhanget är att öppna en formell möjlighet att ge en polis civila arbetsuppgifter på ett sätt som innebär att han eller hon inte har anställning som polis och därmed inte har några polisiära befogenheter och kan fråntas sin särskilda polislegitimation.
frs · GR121280 · 2004-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1280 om EU och narkotikan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka EU:s arbete för att förebygga och bekämpa narkotikaanvändning. Sedan ikraftträdandet av Amsterdamfördraget har utvecklingen inom EU varit högst påtaglig när det gäller polisiärt och rättsligt samarbete mot framför allt grov, gränsöverskridande brottslighet som narkotikabrott. Den har varit aktiv initiativtagare och påskyndare när det gäller både utvidgningen av Europols mandat och när det gäller tillskapandet av Eurojust. kom EU:s justitie- och inrikesministrar överens om ett rambeslut, som lägger fast en gemensam miniminivå inom EU så att all narkotikaöverlåtelse blir straffbar och säkerställer att mycket stränga straff ska kunna dömas ut för de mest allvarliga narkotikabrotten. Alla former av narkotikahandel ska kriminaliseras. Inga undantag görs för småskalig narkotikahandel. En förstärkt uppföljning införs som säkerställer att medlemsstaterna verkligen tillämpar sina straffbestämmelser. slog vakt om att rambeslutet ska bli ett verktyg som kan användas för att bekämpa även småskalig narkotikahandel. Genom EU-samarbetet kan vi ta ytterligare steg för att förebygga och bekämpa narkotikabrottsligheten. Vid toppmötet finns det möjligheter att stats- och regeringscheferna kommer att enas om en ny . Detta kommer att innebära nya möjligheter för ett utvecklat samarbete mot grov, gränsöverskridande brottslighet som, inte minst, innefattar narkotikabrottslighet. Redan nu måste dock de möjligheter som står till buds användas för att utveckla samarbetet. Vid justitie- och inrikesministermötet i lade jag därför fram ett förslag till regelverk för ett snabbare och effektivare utbyte av information och underrättelser mellan polismyndigheter och andra brottsbekämpande myndigheter inom EU. Rätt information i rätt tid är ofta avgörande för att en polisutredning ska gå framåt och jag är övertygad om att detta blir ett viktigt instrument. Jag kommer givetvis också aktivt att medverka till det fortsatta arbetet med en ny narkotikastrategi för 2005@2012 och jag kommer att bidra konstruktivt i det arbetet utan att ge avkall på den svenska restriktiva synen på narkotikan. I syfte att skapa verktyg för en effektivare bekämpning av narkotikan och för att utveckla internationellt samarbete pågår givetvis arbete också i . bereds flera förslag till ny lagstiftning. Det gäller till exempel om särskilda regler bör införas för polisens arbetsmetoder som till exempel kontrollerade leveranser, bevisprovaktion, dolda kroppsmikrofoner, skyddad identitet för polismän med mera. Förslag rörande ett vittnesskyddssystem och nya bestämmelser om förverkande av av brott är två andra viktiga frågor för en utveckling av brottsbekämpningen. Avslutningsvis vill jag nämna att kommer att ta ställning till regeringens proposition om godkännande av EU:s rambeslut mot narkotika. Jag hoppas att kommer att stödja ett beslut om godkännande.
frs · GR121281 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1281 om vårdbidrag och studiemedel har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förenkla för föräldrar som uppbär vårdbidrag att också beviljas studiemedel. Studiemedlen är behovsprövade på så sätt att inkomster som överstiger fribeloppet reducerar studiemedlen. Den studerandes inkomst beräknas enligt skattelagstiftningens bestämmelser. Den del av vårdbidraget som lämnas till föräldrarna för att möjliggöra vård och tillsyn av ett funktionshindrat barn är skattepliktigt. Denna del av vårdbidraget ska således tas upp som inkomst vid ansökan om studiemedel och kan därmed påverka studiemedlens storlek. Detta gäller även retroaktiva utbetalningar av vårdbidraget. Som påpekar har den studiesociala utredningen i betänkandet Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130) uppmärksammat vårdbidraget och dess koppling till studiemedelssystemet. Enligt utredningens bedömning behöver vårdbidragets syfte klarläggas och sambandet med studiemedelssystemet ses över för att undvika negativa effekter som försvårar studierna, till exempel i samband med retroaktiva utbetalningar. Betänkandet har varit föremål för remissbehandling och bereds inom . För att bestämmelserna om studiemedel och inkomstprövning ska vara överblickbara för den enskilde och lätta att administrera behöver de vara enkla och enhetliga. Jag bedömer därför att prövningen mot fribeloppet i studiemedelssystemet även i fortsättningen måste vara anpassad till beräkningen av beskattningsbar inkomst i skattesystemet.
frs · GR121282 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1282 om bred översyn av har frågan mig om när jag, i enlighet med beslut, avser att presentera direktiv för en bred översyn av lagen (1993:389) om assistansersättning () och när utredningen ska tillsättas. Beredningen av direktiven är i ett avslutningsskede och beslut kommer att fattas . Utredningen kommer att tillsättas .
frs · GR121284 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1284 om skötsel av spårområden har frågat vad jag avser att göra för att kommunikationsstråken i Bergslagen ska hålla en rimlig standard så att trafik kan garanteras även . Jag håller självklart med om att skötseln av banvallar och spår måste vara en prioriterad fråga. Regeringen föreslog i infrastrukturpropositionen att den långsiktiga planeringsramen för drift och underhåll av statliga järnvägar skulle vara för åren 2004@2015. I jämförelse är detta en klar ambitionsökning, som motiveras av att regeringen prioriterar uppgiften att bevara och säkerställa befintliga vägar och järnvägar. Regeringen fastställde den nationella banhållningsplanen för åren 2004@2014. Drift och underhåll av statliga järnvägar är en del av banhållningsplanen. Strategin för drift och underhåll utgår från en indelning av järnvägsnätet i åtta banklasser, där antalet tåg och mängden gods är de styrande parametrarna. De banklasser som har störst trafikvolym ges högre prioritet vid fördelningen av medel. har regeringens uppdrag att vidareutveckla denna strategi så att fördelningen av medel till olika banklasser sker utifrån samhällsekonomiska utgångspunkter. Regeringen prioriterar även investeringar i nya järnvägar. Regeringen föreslog i propositionen Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar (prop. 2003/04:95) att 107,7miljarder kronor ska användas till järnvägsinvesteringar under perioden 2004@2015. För Bergslagspendeln innebär detta bland annat att delen Virsbo-Ängelsberg-Fagersta kan rustas upp så att det blir möjligt att höja hastigheten . Denna upprustning påbörjas .
frs · GR121285 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1285 om klimatets inverkan på infrastrukturplanering har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att inkludera effekterna av klimatförändringarna i arbetet med den befintliga och framtida infrastrukturplaneringen. Likt är jag oroad över de klimatförändringar vi kunnat se . Självklart måste vi inom en rad områden ha en god beredskap för att kunna hantera förändringar i klimatet. När vi planerar infrastrukturen är det självklart att ta hänsyn till ökade risker för översvämningar vid våra sjöar och vattendrag. Regeringen har tidigare gett i uppdrag att inrätta älvvisa regionala samarbetsorgan med företrädare från länsstyrelser, kraftverksägare och . Den sittande miljöbalkskommittén har i ett principbetänkande utrett problemen kring översvämningar och förordar en utbyggd verksamhet med älv- och samordningsgrupper samt en ökad hänsyn till översvämning i den fysiska planeringen. Därutöver har trafikverken lång erfarenhet av planering, projektering och byggande av anläggningar i eller nära vattendrag. När det gäller större utbyggnader prövar regeringen tillåtligheten enligt . Dessa ärenden remitteras alltid till bland andra , och . Sammantaget bedömer jag därför att frågor kring klimatförändringarnas effekter i form av ökade översvämningar med mera blir väl belysta i infrastrukturplaneringen.
frs · GR121286 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1286 om kontroll av tonnage har dels framfört att man vid hamnstatskontroller måste prioritera kontroll av undermåliga fartyg, dels ställt frågan vilka åtgärder jag avser att vidta för att medverka till att en ändring av gällande direktiv snabbt kommer till stånd. Enligt rådets direktiv /21/EG om hamnstatskontroll av fartyg, ska medlemsstaterna inte enbart ha som mål att kontrollera av alla fartyg som anlöper hamnar i EU-staterna, utan också prioritera inspektion av de fartyg som utgör en särskilt stor olycks- och föroreningsfara. De fartyg som anses utgöra störst risk ska obligatoriskt genomgå en utökad inspektion minst var tolfte månad. När de stater som är parter till om hamnstatskontroller () hade sitt kommittémöte , beslutade man att inrätta en särskild arbetsgrupp med uppgift att se över 25%-målet och undersöka om det finns andra sätt att effektivisera dessa kontroller. Det innebär bland annat att man granskar kriterierna för vilka fartyg som ska klassas som undermåliga och därmed kontrolleras särskilt noga. Jag vill också informera om att vid sitt expertmöte om det kommande tredje sjösäkerhetspaketet framförde att den överväger att föreslå en skärpning av gemenskapens regler för hamnstatskontroller. Slutligen vill jag berätta att jag skickade ett brev till vice ordförande där jag uppmuntrade till framtagandet av det tredje sjösäkerhetspaketet. När kommer att presentera det nya paketet kommer jag att fortsätta verka för att dessa rättsakter får högsta prioritet i rådets behandling. Vi får dock inte glömma bort att utvärdera vad faktiskt har fört med sig. Det gäller inte minst 25%-målet och det ovannämnda arbetet inom ramen för . Denna kunskap är också viktig att ha till hands vid framtagandet av det tredje sjösäkerhetspaketet.
frs · GR121287 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1287 om rätt för anställda att påtala oegentligheter i statliga bolag har frågat mig vad jag avser att göra för att anställda på våra statliga bolag ska kunna uppmuntras till att påtala oegentligheter i verksamheten som de ska kunna känna sig trygga i sin anställning. Jag har vid ett flertal tillfällen påpekat att det är viktigt att anställda vid statligt ägda bolag säger ifrån när saker och ting är fel. Senast poängterade jag detta i mitt inledningsanförande till det seminarium som samlar samtliga styrelseledamöter i företag med statligt ägande. I de statliga bolagen kan därmed inte råda några som helst tvivel till min inställning i den fråga tar upp. Ansvaret vilar på bolagens styrelse och ledning att hitta metoder för att stötta och uppmuntra anställda att påtala oegentligheter. Avslutningsvis försäkrar jag att jag även fortsättningsvis kommer att betona vikten av att styrelser och ledningar tar sitt ansvar på detta område.
frs · GR121289 · 2004-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1289 om krigsmaterielimport från har frågat utrikesminister om hon avser att verka för ett stopp av krigsmaterielimporten från . Då frågan mer berör Försvarsdepartementets ansvarsområde har jag övertagit den. Jag vill börja med att betona att jag anser att det är angeläget att på alla sätt uppmuntrar utvecklingen av demokrati och mänskliga rättigheter i vår omvärld. har ett relativt omfattande utvecklingssamarbete med och det finns en ambition från regeringens sida att öka och bredda detta samarbete framöver. Vidare fäster stor vikt vid att motverka en isolering av det vitryska folket och att stärka det civila samhället för att främja en demokratisk utveckling i landet. När det gäller den aktuella upphandlingen genomfördes den utifrån strikt affärsmässiga grunder av . Detta innebär att om de kommersiella och tekniska villkoren uppfylls så vinner det anbud som har lägsta pris. I detta fall var det ett företag från som vann ordern i konkurrens med leverantörer från fem andra länder. Vidare har jag fått besked av att det totala värdet av myndighetens affärer med vitryska företag uppgår till ca . finns ingen svensk lagstiftning som reglerar import av krigsmateriel. köper dock inte materiel eller därtill knuten kompetens från ett land som är föremål för internationella sanktioner eller embargon, eller där svensk sanktion är beslutad. är inte föremål för någon sådan sanktion. Utöver detta finns det inte några kriterier, förutom de rent affärsmässiga, som styr import. I direktiven till den pågående utredningen om krigsmaterielexport har utredaren uppmärksammats på att saknar lagstiftning som reglerar import av krigsmateriel. erinras det dock i direktiven om att de begränsningar och särskilda restriktioner som gäller export av krigsmateriel inte är direkt tillämpbara när importerar krigsmateriel för eget behov. Importen sker som en konsekvens av svenska försvars- och säkerhetspolitiska överväganden. Jag kommer att invänta resultaten från utredningen innan jag vidtar några eventuella åtgärder i frågan.