ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12804 · 2004-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:804 om som gränskontrollort Skånberg har frågat statsrådet om hon är beredd att främja utvecklingen av småföretag i sydöstra och minska miljöskadorna från den tunga dieseldrivna handelssjöfarten längs genom att medverka till att får funktion som gränskontrollort. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. begärde i en skrivelse att skulle vara gränskontrollort. För att en ort ska vara gränskontrollort krävs att det bedrivs persontrafik av inte alltför liten omfattning till och från länder som inte ingår i . angav att trafiken till och från bestod av godstransporter och inte persontransporter. Den enda kopplingen till persontrafik var de besättningsbyten som sker med viss regelbundenhet. Det genomfördes ca 200 persontransporter och av dessa omfattade utlänningar som skulle kontrolleras vid inresa respektive utresa. Yttranden inhämtades från och i län. Enligt uppfattning var det mycket tveksamt om en trafik av den omfattning som angett krävde att en ort skulle utgöra gränskontrollort. Detta särskilt som statusen som gränskontrollort innebär en skyldighet för polisen att hålla bemanning under fastställda öppethållandetider anpassade till trafikens spridning över dygnet samt ha tillgång till ändamålsenliga lokaler som är lämpligt belägna i förhållande till den trafik som ska kontrolleras. I beslut avslog regeringen kommuns begäran att skulle vara gränskontrollort. Regeringens bedömning var att den begränsade omfattningen av persontrafiken medförde att det saknades förutsättningar för att skulle vara gränskontrollort. Det finns mot den här bakgrunden inte skäl att nu göra någon annan bedömning.
frs · GR12805 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:805 om moms på ideella organisationer har frågat mig om jag står fast vid mitt tidigare löfte att inte försvåra för den ideella sektorn. Så sent som svarade jag på en fråga från , fråga 2003/04:377, om beskattning av ideell verksamhet. Även den frågan har ställts mot bakgrund av förslagen i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv, SOU 2002:74. Jag hänvisar till svaret på den frågan.
fr · GR111000 · 2004-03-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:1000 av () till justitieminister om harmonisering av obeståndshantering Genom medlemskap i den europeiska unionen har företagens marknad blivit större och mer global. Många företag samverkar med underleverantörer i andra länder eller startar dotterbolag och satellitkontor utomlands. Då EU:s länder tolkar lagtexter med viss skillnad och har olika kulturer, innebär det att obeståndsfrågor oftast tar tid och kan vara svåra att klara ut när flera länder är inblandade. Företag efterfrågar samordning och en kvalitetshöjning av hanteringen och vill naturligtvis ha betalt även om affären skett med annat land. Skillnader uppfattas som stora mellan norra och södra , och här finns ett stort behov att tillgodose. Handeln ökar inom EU och därför ökar kraven på likvärdig rättssäker hantering i obeståndsfrågor. Eftersom detta inte harmoniserar kan flera fordringsägare bli utan betalning från andra länder. På vilket sätt arbetar ministern för att EU-harmonisera inkassoverksamhet och obeståndshantering?
fr · GR111001 · 2004-03-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:1001 av () till jordbruksminister om den svenska äggnäringen ska de svenska värphönsen slippa trånga och överfyllda burar. Övergången till bättre villkor har visserligen tagit på grund av olika dispenser, men är det slut med de gamla traditionella burarna. Arbetet med att förbättra villkoren för djuren har tagit ett viktigt steg framåt. När vi nu tagit steget och förbjudit dessa burar, måste reglerna gälla lika för alla svenska äggproducenter. Runtom i landet har rättsliga processer inletts mot några som fortfarande använder de gamla burarna. Men arbetet på att förbättra hönsens villkor kan inte stanna här i . Nästa steg är att påverka EU så att våra producenter får lika villkor även på den gemensamma marknaden. Förutom att det inte råder lika villkor inom mellan producenter eller mellan producenter inom EU, är enda godkända slakteri för värphöns utsatt. Från svensk synpunkt torde det finnas ett riksintresse att även fortsättningsvis på bästa sätt kunna ta hand om våra svenska värphöns. På vilket sätt underlättar jordbruksministern för fortsatt svensk äggnäring i enlighet med av fattade beslut?
fr · GR111002 · 2004-03-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:1002 av () till statsrådet om rätten till en bostad Flera tusen människor är hemlösa, en skamfläck för det svenska välfärdssamhället som måste åtgärdas. Hemlösheten finns både i kommuner med bostadsbrist, men även i kommuner med tomma lägenheter. I till exempel kommun har antalet hemlösa ökat och är nu ca 200. Bland dessa finns personer i så dåligt skick psykiskt och fysiskt att de är i behov av vård dygnet runt. Rätten till en bostad finns inskriven i grundlagen och kommunerna ska enligt kommunallagen och bostadsförsörjningslagen planera för invånarnas bostadsförsörjning. Ingen av dessa lagar ger dock i praktiken rätt till en bostad då de inte ger möjlighet för den enskilde att pröva den rätten gentemot den enskilda kommunen. En sådan prövning kan endast ske inom socialtjänstlagens ram. Socialtjänstlagen ger rätt till bostad och prövning av ett sådant beslut i endast specifika fall när det gäller äldre och funktionshindrade. Den rätten bör omfatta alla hemlösa oavsett vad hemlösheten beror på. Ett krav som ställt i våra riksdagsmotioner. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga: På vilket sätt tänker statsrådet stärka socialtjänstlagen så att alla hemlösa omfattas av lagens mening när det gäller rätten till bostad?
fr · GR111003 · 2004-03-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1003 av () till utrikesminister om , som är svensk medborgare, har suttit fängslad i utan rättegång. Utrikesministern har tidigare hänvisat till att ambassadör ska agera i frågan. Hur tänker utrikesministern agera nu när ambassadören inte får några svar från angående ?
fr · GR111004 · 2004-03-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1004 av () till socialminister om sjukvårdens ansvar för vårdanställdas rehabilitering vid missbruk av läkemedel Anmälan för missbruk och stöld av läkemedel för eget bruk ökar ständigt bland vårdanställda. Enbart i polisanmäldes 19 fall av läkemedelsstölder inom vården . Fyra sjuksköterskor lämnade sina jobb på i efter att ha anmälts för stöld av läkemedel. Ett fall polisanmäldes. Sjuksköterskan fick villkorlig dom och 5000kr i böter. Hon blev dessutom uppsagd och riskerar att förlora sin legitimation. Stöld är olagligt, missbruk av läkemedel är olämpligt, eller kriminellt om det rör sig om narkotiska preparat. Därom råder ingen tvekan. Tvekan uppstår vid diskussioner kring arbetsgivarens ansvar för rehabilitering i allmänhet och sjukvårdens ansvar vid rehabilitering av läkemedelsmissbrukare i synnerhet. i agerar i tre steg: anmälan till , polisanmälan vid stöld och avsked. Rehabilitering som åtgärd ingår sålunda inte. Om personalen har ett alkoholberoende så ska rehabilitering ske, men vid läkemedelsberoende verkar inte samma regler gälla. Policyn verkar i stället vara att man får välja mellan att bli uppsagd eller att gå "självmant". Det råder delade meningar om huruvida missbruk och stöld av läkemedel för eget bruk utgör saklig grund för uppsägning. I mitten hamnar den missbrukande personalen. Vad avser socialministern att göra för att den juridiska aspekten på sjukvårdens ansvar för vårdanställdas rehabilitering vid missbruk av läkemedel klargörs?
fr · GR111005 · 2004-03-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1005 av () till statsrådet om nedläggning av blev , och regeringen överens om en stor satsning på järnvägar och vägar i . föreslår att norr om ska rivas upp för att spara en kvarts miljard kronor vid utbyggnaden av . Eftersom regeringen anslår dubbelt så mycket medel till ny järnväg jämfört med väg anser många att det är ologiskt att riva upp befintliga spår. Växthuseffekten och flera andra miljöeffekter talar för att det blir åtskilligt dyrare med biltrafik . En minskad andel järnväg är oförenligt med en hållbar trafikpolitik. Jag vill fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att förhindra nedläggning av norr om ?
fr · GR111006 · 2004-03-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1006 av () till statsrådet om samordning och förbättring av de svenska hamnarna är till ytan ett stort land med långa kuststräckor. Detta innebär att våra person- och godstransporter till sjöss betyder mycket för utvecklingen av landet. Sammankopplingen mellan sjötrafik och vägnät respektive spårbunden trafik måste stärkas. Att verksamheten måste samordnas blir än mer angeläget i en situation där transporter såväl på land som till sjöss sätts mer i fokus ur ett miljöperspektiv. Jag läste en artikel om utvecklingen inom sjöfarten. Transporter till havs har ökat kraftigt och förväntas öka ytterligare. Enligt artikelförfattaren är det enskilt största problemet för att klara denna ökning överbelastning i hamnarna. Statens ansvar beträffande hamnar är att tillhandahålla infrastruktur både på land och till sjöss och att tillse att den fungerar. En betydande del av vårt exportgods skeppas. För att komma till rätta med problemet krävs en sammanhållen hamnpolitik. Detta måste fungera för att tillväxten inte ska hämmas. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad avser statsrådet att göra för att förbättra samordningen mellan sjöfarten och transporter på land och därmed förbättra hamnarnas kapacitet?
fr · GR111007 · 2004-03-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1007 av () till miljöminister om certifiering av termograförer Många hus drar mer uppvärmningsenergi än nödvändigt, vilket lätt kan konstateras med termografi (infrarödkamera). Det är en bra metod att upptäcka brister i en klimatskal och även för att förebygga bränder orsakade av elfel. I finns enligt uppgift ett fungerande system för certifiering av termograförer, med krav på viss utbildning och tydliga regler för hur en termografi ska utföras. I saknas detta. Avser ministern att verka för liknande regler i ?
fr · GR111008 · 2004-03-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1008 av () till miljöminister om miljöprövning av fossilgasutbyggnad har tillkännagivit planer på att importera fossilgas i båt, och enligt pressen planerar att ersätta sin stadsgas med fossilgas importerad med båt. trycker på överallt för att få dra fossilgas till . Vi kan riskera att få en massiv ökning av fossilgasanvändningen i och därmed en stor långsiktig ökning av koldioxidutsläppen utan att tillfrågas. Genom den europeiska handeln med utsläppsrätter blir det omöjligt att ta hänsyn till koldioxidutsläpp och klimatpolitiska mål vid miljöprövning av enskilda anläggningar såsom kraftvärmeverk. Däremot torde det vara möjligt att väga in klimataspekter vid miljöprövningen av nya ledningsdragningar och annan infrastruktur såsom gashamnar. Avser ministern att använda denna möjlighet?
fr · GR111009 · 2004-03-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1009 av () till jordbruksminister om elrådgivning för företagare har privatpersoner möjlighet att vända sig till Konsumenternas elrådgivningsbyrå vid klagomål gentemot sitt nätföretag. Små företag har inga sådana möjligheter till exempel då för stora eller för dyra mätare placerats ut, eller då nätföretagen eller elleverantörerna visar brister i information och rådgivning. Avser ministern att ändra detta?
fr · GR111010 · 2004-03-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1010 av () till justitieminister om illegala vapen Mängden illegala vapen är ett problem i . Illegala vapen används vid grov brottslighet, såsom till exempel misshandel, rån och mord. lagfördes i 719 brott mot vapenlagen. Enligt många bedömare finns naturligt också ett stort mörkertal som inte syns i statistiken. Vapnen som står utanför samhällets krav används vid olika slags brottslighet. Eftersom de är illegala och därmed svårare att spåra försämras också polisens förutsättningar att lösa brotten. Vapenbrott har generellt sett ett relativt högt straffvärde. Utrymmet för att döma till annan påföljd än fängelse är därför begränsat. Ett problem uppstår dock när vapenbrott lagförs i samband med andra brott. Så kallad brottskonkurrens uppstår vilket innebär att de olika åtalspunkterna läggs samman och lagförs i ett samlat åtal. Det kan i värsta fall innebära att ett vapenbrott inte beivras på det sätt som det skulle ha gjort om det utgjort den enda åtalspunkten. Det är angeläget att det i ett fungerande rättssamhälle finns tydliga och väl fungerande signaler i synen på vapenbrott. Ett illegalt vapeninnehav borde straffas i särskild ordning. Åtminstone borde åtgärder vidtas för att effektivt minska förekomsten av illegala vapen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att i högre grad lagföra och beivra innehav av illegala vapen?
fr · GR111011 · 2004-03-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1011 av () till statsrådet om flygtrafiken på är en viktig granne. har nära kulturella, språkliga och ekonomiska band till . Därför är det angeläget att det är lätt att resa till och från . Det finns förvisso en omfattande färjetrafik till och från vilket är bra på många sätt. Men det behövs också en väl fungerande flygförbindelse. Tyvärr har flygtrafiken på problem. dras med ekonomiska problem. De dagliga flygningarna till behövs för att möjliggöra för ålänningarna att resa både till och vidare ut i världen. Flygtrafiken är av vital betydelse för det åländska närings- och samhällslivet. Även med tanke på det nordiska samarbetet behövs väl fungerande kommunikationer. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta fortsatt flygtrafik på ?
fr · GR111012 · 2004-03-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:1012 av () till utrikesminister om säkerhet för fången Vanunu i släpps ut ur israeliskt fängelse efter förvar. Hans brott var att hävda att har ett dolt kärnvapenprogram. Det finns nu starka farhågor runt vad som ska hända honom efter frigivandet och hoten mot hans personliga säkerhet bedöms vara mycket stora. Israelisk säkerhetstjänst befaras förvägra honom pass, förhindra mediekontakter och hindra eventuell utresa ur landet. En internationell solidaritetsgrupp arrangerar påtryckningsmöten och agiterar i medierna. Avser ministern att i några former agera gentemot staten för att påtala vikten av att garantera M. Vanunu frihet och säkerhet?
fr · GR111013 · 2004-03-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:1013 av () till finansminister om moms på dans Våren närmar sig och med den också danstillställningar i parker och logar runt om i . Det är mötesplatser där man träffas för avkoppling, för att umgås med gamla och nya vänner. Det är också för många ett ypperligt motionstillfälle, där träningspasset görs i goda vänners lag och är en viktig del för att man ska må bra. är momssatserna olika mellan olika typer av arrangemang. Där man drastiskt kan uttrycka det som att så länge publiken inte rör sig så är det moms och så fort man dansar så stiger momsen till . Det kan alltså skilja med samma orkester. När nöjesarrangören ska boka in orkestrarna till Stommens Loge i Magra, så har han att ta hänsyn till att om spelar inne i Logen så är det hög moms och om de står utanför på lagårdsbacken så är det låg moms. när det är motionsdans så är det hög moms, möjligtvis om man anordnade egyptisk magdans att det skulle kunna gå för låg moms. Det är närstående arrangemang som riktar sig till samma publik och det är därför underligt att så stor skillnad görs. Det skapar inte lika förutsättningar och ger dessutom nackdelar till den formen som uppmanar till rörelse och motion och därför främjar folkhälsan. Vad är motiven för att särskilja dessa? Avser finansministern att likställa villkoren för dessa typer av arrangemang?
fr · GR111014 · 2004-03-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:1014 av () till justitieminister om tingsrätten i Det är avgörande att medborgarna hyser ett stort förtroende för rättssamhället. Detta förtroende bygger i stor utsträckning på att rättsskipningsprocessen är synlig och sker nära människorna. Regeringens politik beträffande tingsrätterna är därför fel. Man tar inte hänsyn till det omgivande samhället och de effekter som nedläggning av en tingsrätt får för en bygd och dess människor. En av statens uppgifter är att se till att vi har en väl fungerande infrastruktur i hela landet. De centraliseringsstävanden som statliga aktörer visar upp är ett hot mot tanken på att du ska kunna bo var du vill i under rimliga villkor. En nedläggning av domstolen i , som sedan senaste omorganisation är kansliort till tingsrätten i , gör det svårare att vara medborgare och näringsidkare i . Den service som domstolen tillhandahåller kommer längre bort. För den som ska vittna innebär det längre restider och att en större del av dagen går förlorad. Arbetstillfällen försvinner i . Om domstolen försvinner kan det i förlängningen leda till mer svårigheter för den som behöver juridisk service i form av advokat eller annan jurist. Både för medborgare och för företag är det en negativ sidoeffekt av en domstolsnedläggning. Vad avser justitieministern att göra för att den av föreslagna nedläggningen av domstolen i stoppas?
fr · GR111015 · 2004-03-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:1015 av () till utbildningsminister om riksintag Riksintag och möjlighet till inackorderingsbidrag har lett till att många begåvade och specialintresserade ungdomar fått chansen att vidareutvecklas och förkovra sig. I då avhoppen från gymnasieskolan är så stora som en fjärdedel och våld och kriminalitet kryper ner i åldrarna är det viktigt att komma ihåg och entusiasmera dessa ungdomar som anstränger sig och är skötsamma. har några av dem råkat illa ut. Lokala skattekontor tolkar regler så att elever som hela sin gymnasietid gått på skola med riksintag och fått inackorderingsbidrag plötsligt i samband med sin 18-årsdag tvångsskrivs på studieorten. Detta trots att eleven inte gjort några avbrott eller haft några bekymmer med studierna. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa att tvångsskrivningar av elever med inackorderingsbidrag inte förekommer framöver?
fr · GR111016 · 2004-03-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:1016 av () till socialminister om regionaliserade tillsyn av vården och de vårdanställda har till uppgift att förebygga skador och eliminera risker i vården. Tillsynsarbetet har länge kritiserats för brister när det gäller att analysera resultat och att lära av erfarenheter som görs. Det har påpekats att den regionaliserade tillsynen försvårar möjligheterna att upptäcka trender och att göra nationella jämförelser. Ett exempel på detta är läkemedelsmissbruket bland vårdpersonal. Tillsynen sköts av sex regionala tillsynsenheter och de ärenden som rör missbrukande legitimerad vårdpersonal förs in i gruppen "hälso- och sjukvårdspersonal där sjukdom eller missbruk kan utgöra risk för patientsäkerheten". I denna grova indelning ingår all legitimerad vårdpersonal och flera sorters ärenden. Noggrannare registrering i undergrupper är det upp till varje regional enhet att besluta om. Det går därför inte att i alla regioner utläsa om ärendena gäller läkare, sjuksköterskor eller annan legitimerad personal. För att slå fast ökningar inom en viss yrkesgrupp måste man gå igenom alla enskilda ärenden. Jämförande statistik som möjliggör jämförelser mellan regionerna är i princip omöjlig att få ut. Vad avser socialministern att vidta för åtgärder för att tillsyn kan ske på ett sätt som möjliggör en tätare och mer jämförbar tillsyn i hela landet?
fr · GR11831 · 2004-03-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:831 av () till utrikesminister om situationen för HBT-personer i Statssekreterare har den 14@18 februari 2004 besökt bland annat för att diskutera möjligheterna att utöka utvecklingssamarbetet med landet . I ett pressmeddelande skriver att en förutsättning för utökat stöd är att den positiva politiska utvecklingen fortsätter. Homosexuella förbindelser, även mellan vuxna, är förbjudet enligt den kenyanska strafflagstiftningen. president arap Moi har i flera uttalanden fördömt homosexualitet och hävdat att homosexualitet är "oafrikanskt" och "icke-kristet". Svenska ambassaden har i sin rapport om situationen för HBT-personer sagt att den samhälleliga debatten inte ger utrymme för någon förståelse för homosexuella. Mot bakgrund av vad som ovan anförts vill jag fråga utrikesministern på vilket sätt hon har tagit upp situationen för HBT-personer i sina bilaterala kontakter med .
fr · GR11832 · 2004-03-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:832 av () till justitieminister om häktet i Det har inom föreslagits att häktet i ska läggas ned. I stället ska häktesverksamheten överföras till Hällbyanstalten i kommun. Förslaget är olyckligt för rättsväsendet i . Det medför en rad negativa konsekvenser. är centrum för rättsväsendet i regionen med åklagarmyndighet, tingsrätt, frivård, polismyndighet och häkte. Skulle häktet flyttas innebär det att betydande arbetstid för poliser, åklagare och advokater kommer att läggas på transporter fram och tillbaka mellan och Hällbybrunn. Det är inte rätt sätt att använda tjänstetid och riskerar till och med genom längre utredningstider att urholka rättssäkerheten. Vidare är förslaget knappast effektivt vare sig samhällsekonomiskt med tanke på de ökade rese- och transportkostnaderna eller miljömässigt eftersom fler transporter blir resultatet av förslaget. Statsrådet har ansvar för att rättsväsendet fungerar på ett tillfredsställande sätt och bör därför verka för att det finns tillgång till häkte i ett län av storlek och betydelse. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att säkerställa häktesverksamhet i ?
fr · GR11833 · 2004-03-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:833 av () till näringsminister om gemensam styrelse och vd i elhandels- och nätbolag El- och gasmarknadsutredningen och föreslår ett förbud mot gemensam styrelse och vd i mindre och medelstora elhandels- och nätbolag. Detta för att motverka korssubventionering mellan elhandel och nät som utgör monopol. Även om syftet är gott är det här ett dåligt förslag. Att inrätta två styrelser och två vd-poster leder till ökade kostnader för små och medelstora företag som riskerar att konkurreras ut. Därmed ökar koncentrationen i branschen, vilket knappast kan ha varit utredarnas avsikt. Korssubventionering ska givetvis bekämpas men det bör ske med andra metoder än det föreslagna förbudet. Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta inom den här sektorn för att motverka korssubventionering som mindre och medelstora bolags konkurrensläge inte försämras.
fr · GR11834 · 2004-03-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:834 av () till utrikesminister om europeisk konvention mot människohandel Det beräknas att runt 500000 kvinnor förs in i och säljs för sexuella ändamål. Inom har för jämställdhetsfrågor, CDEG, diskuterat möjligheten med en eventuell europeisk konvention mot människohandel. Eftersom det var oklart hur regeringen ställde sig till en sådan konvention motionerade liberalerna om att skulle stödja detta arbete. Vår motion föranledde utrikesutskottet att enhälligt uppmana regeringen att verka för en sådan konvention (betänkande 2002/03:UU11). Vi måste bekämpa slavhandeln med kvinnor och barn på alla tänkbara sätt och en europeisk konvention kan bidra till detta. Vilka åtgärder har utrikesministern vidtagit för att stödja framtagandet av en europeisk konvention mot människohandel?