ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12273 · 2004-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:273 om valet i har frågat vilka initiativ jag avser att ta för att förmå den ukrainska regeringen att uppfylla de demokratiska åtaganden man gjort genom bland annat Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, så att nästa omgång i presidentvalet kan genomföras på ett korrekt och demokratiskt sätt. Frågan är i allra högsta grad aktuell. Den första omgången av det ukrainska presidentvalet genomfördes , och den andra och avgörande omgången blir . I ett preliminärt utlåtande om den första valomgången säger valobservatörer att varken kampanjen eller valet levde upp till , och demokratiska krav. Som påpekar har statskontrollerade medier konsekvent missgynnat oppositionskandidaten genom att antingen inte alls ge plats åt hans valkampanj, eller framställa honom i dålig dager. Den enda TV-kanalen med sympatier för oppositionen, kanal , har på några ställen i landet tvingats stänga. har så kallade administrativa resurser använts för att stödja den sittande premiärministerns, , kandidatur. När det gäller åtgärder i anslutning till detta val, så vill jag informera om att EU redan före valet antagit två uttalanden om . I dessa har unionen framhållit vikten av fria och rättvisa val, och av frihet och oberoende för de ukrainska medierna. , tillsammans med , var drivande för att den 4@5 oktober skulle anta slutsatser om valet i , där unionen framhäver betydelsen av att den andra valomgången genomförs på ett demokratiskt godtagbart sätt. är också närvarande i presidentvalet med ett tjugotal valobservatörer, inom ramen för internationella valövervakningsinsats. Det är naturligtvis också av yttersta vikt att vi, både i de bilaterala kontakterna med och genom EU, , och andra organisationer påpekar dessa problem. Vi är tydliga gentemot med att landets framtida relationer till EU kommer att vara beroende av hur den demokratiska utvecklingen kommer att gestalta sig. Det är också viktigt att ha ett långsiktigt perspektiv på relationen med . är ett av de EU-länder som uttalat stöder att ska ha ett EU-medlemskapsperspektiv. Det kommer sannolikt att dröja innan landet kommer att uppfylla unionens krav, men vi anser att det är viktigt att vara tydlig på denna punkt. Jag tror att det är genom EU-samarbetet som vi effektivast kan verka för att stötta och stärka den ukrainska demokratin. En av de viktigaste punkterna i European Neighbourhood Policy (ENP) är just stärkandet av de demokratiska institutionerna i grannländerna. Till grannlandspolitiken kopplas ett nytt finansiellt instrument, ENPI, som kommer att innebära ytterligare incitament för en positiv utveckling i bland annat . är ett prioriterat land i svensk utrikespolitik och av regeringsförklaringen framgår att vi ska arbeta med att intensifiera kontakterna med detta land. Så sker också, och i alla officiella kontakter betonar vi från svensk sida just det jag sade tidigare: att måste arbeta oförtrutet vidare med att demokratisera samhället. Detta är en förutsättning för en tätare och djupare relation till EU och till .
frs · GS12274 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:274 om uppehållstillstånd till asylsökande från har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att behandlingen av asylsökande från ska anpassas till det verkliga säkerhetsläget i landet och att deras ovissa väntan ska få ett slut. Inledningsvis vill jag betona att och prövar varje asylansökan från irakiska medborgare individuellt. I varje ärende görs en sammanvägd bedömning av de individuella asylskäl och humanitära skäl som åberopats. Detta innebär att irakier även i fortsättningen får uppehållstillstånd om omständigheterna motiverar det. Bedömer myndigheterna att grund för uppehållstillstånd saknas i det enskilda fallet ska utlänningen som fått beslut om avvisning, alternativt utvisning, lämna landet inom efter att beslutet vunnit laga kraft. I enlighet med och av praktiska skäl, genomförs inte några tvångsmässiga avvisningar eller utvisningar till . Således har inga irakier med lagakraftvunna avlägsnandebeslut tvångsvis återsänts till . Det sker dock ett allt större självmant återvändande. Tusentals irakier har återvänt från genom IOM:s försorg och hundratusentals irakier har återvänt från grannländerna till sedan föll. Trenden är även att alltfler irakier återvänder från . och gör sina bedömningar utifrån den aktuella säkerhetssituationen i de asylsökandes hemländer. Jag vill framhålla att utlänningsmyndigheterna har tillgång till detaljerad och aktuell kunskap från en mängd källor om förhållandena i . Sålunda avser jag inte att vidta några åtgärder gällande behandlingen av asylsökande från .
frs · GS12278 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:278 om tvåspråkig undervisning har frågat mig när jag avser att lägga förslag till om tvåspråkig undervisning. Möjligheten för elever med utländsk bakgrund att utveckla sitt modersmål har stor betydelse för såväl utvecklandet av en kulturell identitet som språkutveckling och inlärning i ett bredare perspektiv. Modersmålets stora betydelse för elever med utländsk bakgrund får även stöd av både nationella och internationella forskningsstudier. För barn och ungdomar som kommer till med kunskaper i olika ämnen men utan att behärska det svenska språket kan det vara mycket värdefullt att få ämnesundervisning på modersmålet fram till att eleven har tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna följa den ordinarie undervisningen. De positiva effekterna av sådan tvåspråkig undervisning bekräftas också av olika undersökningar och av flera praktiska exempel. Det var mot denna bakgrund som regeringen beslutade om en försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i årskurserna 7@9 i . Genom försöksverksamheten har det skapats en möjlighet att bedriva tvåspråkig undervisning genom hela , vilket kan ha särskild betydelse för de elever som kommer till sent under sin skoltid. Försöksverksamheten är kopplad till det omfattande uppdrag som Myndigheten för skolutveckling har att verka för förbättrade utbildningsvillkor i segregerade områden. Myndigheten ska följa och stödja försöksverksamheten. Regeringen har överlämnat propositionen Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11) till . I propositionen lyfts särskilt fram behovet av modersmålsstöd för barnen redan i förskolan. Vidare lämnas förslag på förstärkning av skrivningarna om modersmålsstödet i förskolans läroplan och produktionsstöd på till läromedel. I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1) föreslog regeringen att det ska avsättas sammanlagt för att ytterligare förstärka insatserna för skolor i segregerade områden. Jag avser att verka för att regeringen inom ramen för dessa anslag även ser över möjligheterna att förstärka verksamheten med tvåspråkig undervisning.
frs · GS12279 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:279 om den nationella timplanen har frågat mig när jag avser att lägga fram förslag om ett avskaffande av den nationella timplanen. Jag har en positiv inställning till utvecklingen i de skolor som ingår i försöksverksamheten med utbildning utan timplan i . Allt tyder på att en ökad frihet för de professionella att planera och organisera arbetet i skolan har gynnsamma effekter på både trivsel, inflytande och studieresultat samt att möjligheten att arbeta utan timplan kan bidra till en sådan utveckling. Det är till exempel glädjande att den positiva utvecklingen av studieresultaten som Timplanedelegationen har dokumenterat i sitt delbetänkande Utan timplan@med målen i sikte (SOU 2004:35) är särskilt kraftig för pojkar och elever med utländsk bakgrund. Detta då dessa båda elevgrupper annars generellt har sämre resultat samt att elever i behov av särskilt stöd i högre grad har uppmärksammats och fått stöd. Även om bilden av hur skolorna har utvecklats under försöket i huvudsak är positiv finns vissa frågetecken, bland annat vad gäller balansen mellan enskilt arbete och samlärande samt en överdriven fragmentisering av målen. Ett fullföljande av försöket ger möjlighet att ytterligare analysera dessa tendenser och överväga vilka åtgärder som eventuellt kan krävas för att komma till rätta med dem. Det är därför viktigt att försöket får slutföras innan ett definitivt beslut om timplanens framtid fattas. Detta ger möjlighet att noga överväga vilka ytterligare åtgärder som kan behöva vidtas om timplanen avvecklas, för att värna principen om att eleverna ska få en likvärdig utbildning oavsett var de bor eller i vilken skola de går. Exempelvis är ett fungerande kvalitetsarbete såväl på nivå och skolnivå som i den pedagogiska verksamheten en förutsättning för en ökad lokal frihet. Sammantaget delar jag Timplanedelegationens uppfattning att ett ställningstagande om timplanens framtid bör vänta tills delegationen har lämnat sitt slutbetänkande vilket ska ske . Regeringen kan därmed i sitt slutliga ställningstagande ta hänsyn till delegationens forsknings- och utvärderingsprojekt som kommer att slutredovisas under försökets sista år. Ett fullföljande av försöket ger dessutom tillgång till betygsstatistik samt möjlighet att göra jämförelser av resultaten på de nationella ämnesproven i årskurs 9.
frs · GS12280 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:280 om friskolornas villkor har frågat hur jag avser att agera för att de fristående skolorna ska få stabilare och rättvisare förutsättningar. Enligt har ersättningssystemet för fristående skolor försämrats stegvis till nackdel för de fristående skolorna. förändrades ersättningssystemet till de fristående grundskolorna, så att kommunerna ska lämna bidrag till fristående skolor "enligt samma principer" som för kommunala skolor. Detta har inte medfört någon försämring. Tvärtom har det inneburit att numera sannolikt har världens mest generösa bidragsregler för fristående skolor. Statistiken talar därvidlag sitt tydliga språk och vittnar inte alls om försämrade förutsättningar. /97 har antalet fristående grundskolor ökat från 266 till 554 /04. /98 har antalet fristående gymnasieskolor ökat från 51 till 235 /04. Under motsvarande perioder har antalet elever ökat från 23300 till 65000 i fristående grundskolor och från 7000 till 33500 i fristående gymnasieskolor. Intresset för att starta fristående skolor är fortsatt stort. uppgår antalet ansökningar om nya skolor och utökad verksamhet hos () till ca 300 stycken. Den grundläggande principen att hemkommunens bidrag ska bestämmas efter samma grunder oavsett om en elev går i en eller i en fristående skola gäller numera även för fristående gymnasieskolor. Jag har svårt att se att denna princip inte skulle vara rättvis. Enligt lägesbedömning av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning uppgick genomsnittskostnaden per elev, exklusive kostnader för skolskjuts, till i kommunala grundskolor och till i fristående grundskolor. I budgetpropositionen 2005 har regeringen föreslagit en förenkling av de nya bidragsreglerna för fristående gymnasieskolor. Regeringen har vidare uppdragit åt att göra en översyn av systemet för redovisning av kostnader för olika program vid kommunala gymnasieskolor.
frs · GS12281 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:281 om bränsleskatt som straffskatt mot glesbygden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa bränslebeskattningens effekter som en straffskatt mot människor på landsbygden. har anfört att det i takt med att skatterna på energi och transporter höjs, missgynnar också skattesystemet glesbygden alltmer. hänvisar till en bilaga i (SOU 2003:2) som visar på att glesbygdsbor i allmänhet belastas hårdare än storstadsbor av miljöpolitikens kostnader. Bilagans analys av de regionala effekterna av skatten på bensin och diesel visar på stora skillnader. menar att den så kallade gröna skatteväxlingen slår hårt mot människor på landsbygden. Skatterna på bensin och andra bränslen utgör viktiga styrmedel i miljöpolitiken som syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. Skattenivåerna på bensin och diesel som ingår i förslaget om en fortsatt grön skatteväxling i budgetpropositionen är föremål för riksdagsbehandling. Jag ser nu inte någon anledning till att på nytt ta upp frågan. Det är givetvis angeläget att stimulera de delar av där medborgare kan ha höga kostnader för bränsle till följd av långa avstånd. Regeringen har i budgetpropositionen bedömt att en utredning bör tillsättas med uppgift att analysera och lämna förslag till regionala stimulanser på skatteområdet. Vidare kan det i detta sammanhang nämnas att regeringen i budgetpropositionen föreslår att det avdragsgilla beloppet för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats respektive i tjänsten höjs per mil.
frs · GS12282 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:282 om förseningen av riksväg50 har frågat hur jag avser att agera för att upprustningen av riksväg50 och bron vid Skepparpinan i inte ständigt ska skjutas . Regeringen beslutade att en utbyggnad av riksväg45 mellan och ska ingå i den nationella väghållningsplanen för . Motivet är att industrin i för sin framtida utveckling är beroende av förbättrade transportförutsättningar. För att kunna inrymma utbyggnaden har regeringen beslutat att tretton investeringsobjekt ska utgå ur den nationella väghållningsplanen. Riksväg50 mellan och Norrsten är en av dessa. Den skulle enligt den ursprungliga planen ha påbörjats i och slutförts . Regeringen beslutade dessutom att utbyggnaden av riksväg50 genom , vid den så kallade Skepparpinan, ska senareläggas. Enligt den ursprungliga planen skulle den ha påbörjats i och slutförts i . kommer den i stället att påbörjas i och slutföras . Det är naturligtvis olyckligt när planerade väginvesteringar senareläggs eller stryks ur planerna. Jag har förståelse för den frustration det kan skapa. är jag övertygad om att satsningen kring ligger i hela långsiktiga intresse. Bron på riksväg50 vid Skepparpinan kommer således att genomföras än vad som tidigare beslutats. Utbyggnaden mellan och Norrsten på riksväg50 får prövas ånyo i samband med kommande inriktnings- och åtgärdsplanering för transportinfrastrukturen.
frs · GS12283 · 2004-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:283 om kärnvapenutveckling har frågat mig om jag avser att utan dröjsmål verka för att kärnvapenutveckling och missilprogram hänförs till . Icke-spridning av kärnvapen är politiskt prioriterat av regeringen. delar den utbredda oron för att kärntekniska program skulle kunna ge kärnvapenkapacitet. Det har tidigare konstaterats att brutit mot sitt kontrollavtal med genom att under en följd av år lämna ofullständiga deklarationer. Detta är inte något bevis för att landet bedriver ett kärnvapenprogram, men det är allvarligt nog. har slagit fast att , som hävdar att landets kärntekniska program endast syftar till civil kärnenergi, måste förbättra sitt förtroende hos omvärlden. Detta kan ske genom att fullständigt och på ett kontrollerbart sätt suspenderar alla aktiviteter som kan ge kärnvapenkapacitet. och EU:s policy är att förmå att acceptera en sådan suspendering. Ansträngningarna har resulterat i en överenskommelse med , vilken nu ska följas upp genom inspektörsbesök från i . Enligt överenskommelsen har åtagit sig att ingen verksamhet i form av anrikning eller konvertering av uran eller separation av plutonium ska bedrivas. Detta inkluderar import och tillverkning av utrustning, test och andra förberedelser. Åtagandet gäller tills dess att förhandlingar leder fram till ett arrangemang för långsiktig lösning. Om bryter den ingångna överenskommelsen kommer att ta ställning till den uppkomna situationen. En möjlighet är då ett hänskjutande av frågan till . är medlem i . Det viktiga är att att följer sina åtaganden enligt icke-spridningsfördraget, NPT, och upphör med de delar av det kärntekniska programmet som kan ge kapacitet att tillverka kärnvapen. Påståendet i frågan att viker sig inför hot mot är felaktigt och svårt att förstå. Tvärtom ställer vi tydliga krav på . Beträffande innehav av ballistiska missiler saknas internationell överenskommelse om förbud mot sådant innehav. Det finns ett internationellt samarbete om exportkontroll när det gäller missilteknologi, MTCR, i vilket deltar. Vidare finns en frivillig uppförandekod om återhållsamhet i utvecklande och provning av missiler, den så kallade Haagkoden. tillhör inte de över 100 stater som anslutit sig till Haagkoden. och EU uppmanar ofta och övriga stater som står utanför denna uppförandekod att ansluta sig och står bakom en resolution i med samma budskap.
frs · GS12284 · 2004-11-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:284 om trakasserier mot etniska minoriteter i och 295 om mänskliga rättigheter i har frågat vilka initiativ jag avser att ta för att de medborgare i som kämpar för att det kulturarv som tillhör landets minoriteter förskonas från förstörelse och skyddas från rättsövergrepp. har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att synliggöra och inom EU lyfta fram det faktum att mänskliga rättigheter fortfarande kränks i , exemplifierat med fallet Özgür Nizam. Jag har valt att besvara dessa frågor i ett sammanhang. Trakasserier mot dem som arbetar för mänskliga rättigheter är oacceptabelt. Nizam har gjort en imponerande insats i sitt arbete med att uppmärksamma och dokumentera den assyrisk-syrianska minoritetens kulturarv. Med stöd av vårt generalkonsulat i var Nizam också i i samband med sin fotoutställning om kulturarvet på Tur Abdin, den assyrisk-syrianska kyrkans . Respekten för mänskliga rättigheter i har förbättrats . På lagstiftningssidan har stora framsteg gjorts även om mycket återstår beträffande genomförandet ute i samhället. Efter en grundlig genomgång av situationen i bedömer nu att landet tillräckligt uppfyllt de politiska Köpenhamnskriterierna för att inleda förhandlingar om EU-medlemskap. Man rekommenderar att därför beslutar om en förhandlingsstart. Före förhandlingsstart måste dock ett antal namngivna lagar först antas och träda i kraft, varav en avser bland annat de religiösa minoriteternas rättigheter. Genom att öppna för förhandlingar hjälper vi att stärka de mänskliga rättigheterna i landet. Den linjen driver vi tydligt i EU. Vid mitt besök i fick jag också tillfälle att med företrädare för regeringen där understryka den betydelse fäster vid respekten för mänskliga rättigheter, inklusive för de religiösa minoriteterna. Den kommer att fortsätta verka för denna fråga, bland annat i vårt utvecklingssamarbete och i vår löpande dialog med den turkiska regeringen. I mötte jag också företrädare för den syrianska kyrkan. De uttalade sitt stöd för EU-processen och välkomnade rekommendation.
frs · GS12285 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:285 om förbättrad konsumentinformation i bilannonser har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förbättra konsumentinformationen i bilannonser. Det är av stor betydelse både från konsumentsynpunkt och från miljösynpunkt att uppgifter lämnas om bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp från nya personbilar. Regler kring hur sådan information ska lämnas finns i direktivet 1999/94/EG av om tillgång till konsumentinformation om bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar, i marknadsföringslagen och i riktlinjer för information om nya personbilars bränsleförbrukning, koldioxidutsläpp och miljöklass (KOVFS 2002:2 och 2004:7). utövar tillsyn över att informationsreglerna efterlevs. Är ett företags marknadsföring i strid mot reglerna kan på talan av ålägga företaget att lämna föreskriven information, vid vite. Ett aktivt samarbete pågår mellan motororganisationerna MRF och BIL om bränsleinformationsreglerna. Organisationerna har vidtagit åtgärder för att höja medlemsföretagens kunskaper om informationskraven och förbättra informationen till konsumenterna. Effekten av dessa åtgärder har ännu inte fått genomslagskraft. Jag kommer noga att följa utvecklingen på området men avser inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GS12286 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:286 om elevers placering i särskola har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att tillse att särskoleplacering endast används för barn med utvecklingsstörning. Det är enligt regeringens mening viktigt att ett beslut om mottagande i särskolan fattas på korrekta grunder, eftersom beslutet har vittgående konsekvenser för den enskilde, till exempel när det gäller möjligheter till fortsatta studier. Elever i behov av särskilt stöd ska inte tas emot i särskolan om de inte tillhör särskolans personkrets. har därför på regeringens uppdrag utarbetat allmänna råd om utredning och beslut om mottagande i särskolan. Regeringen har dock ansett att det bör utredas om ytterligare åtgärder bör vidtas för att säkerställa att särskolan enbart tar emot de elever som den är avsedd för. Förändringarna i elevgruppen aktualiserar också frågan om nuvarande personkrets är tillräckligt tydligt definierad och om den behöver förändras. tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté (, U2001:01) med uppdrag att se över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Kommitténs övergripande uppdrag var att föreslå hur den framtida utbildningen bör utformas till exempel i fråga om mål, innehåll, organisation och personalens kompetens. Bakgrunden till att kommittén tillsattes var bland annat den ökade andelen elever i särskolan. Kommittén skulle därför särskilt ta ställning till om bestämmelserna om personkretsen för särskolan och särvux behövde tydliggöras och eventuellt förändras. Kommitténs slutbetänkande överlämnades (SOU 2004:98). Kommitténs förslag bereds inom och jag avser att återkomma med eventuella förslag till förändringar i regelverket.
frs · GS12287 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:287 om patientsäkerhet och vårdplatser har frågat vilka åtgärder hon avser att vidta för att öka patientsäkerheten på landets vårdinrättningar. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det faller på mitt ansvar att besvara frågan. Låt mig inledningsvis säga att patientsäkerhetsarbete och tillsyn inom hälso- och sjukvården, enligt min uppfattning, är två av de viktigaste komponenterna som tillsammans bidrar till att kvalitetssäkra svensk hälso- och sjukvård. har ett väl utvecklat patientsäkerhetsarbete genom bland annat tillsyn över hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvården har genomgått strukturella förändringar. bedrivs alltmer kvalificerad vård i den öppna vården som tidigare utfördes inom den slutna hälso- och sjukvården. Som exempel kan nämnas dagkirurgisk verksamhet som inte kräver inläggning. Till följd av bland annat detta har slutenvårdsplatserna minskat i antal. Självklart finns det en gräns för hur långt man kan skära i antalet slutenvårdsplatser. har inom ramen för sitt tillsynsarbete ansvar för att bevaka den utvecklingen. Antal slutenvårdsplatser är dock inte det enda måttet på vårdens säkerhet utan är en indikator bland flera andra. För att upprätthålla en hög patientsäkerhet är det minst lika viktigt att vårdkedjan fungerar och att tillgängligheten till vården generellt sett är god. När det gäller den psykiatriska vården har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att ska avsättas 2005 och 2006 till att bland annat förbättra tillgängligheten till sådan vård. Som ett ytterligare steg för att förbättra kvaliteten och tillgängligheten har regeringen överenskommit med om införandet av en nationell vårdgaranti från den 1november 2005. Regeringen har också föreslagit kraftigt ökade tillskott till kommuner och landsting i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2004 och budgetpropositionen . Sammantaget anser jag att tillskotten till huvudmännen innebär att förutsättningarna för att öka kvaliteten och tillgängligheten inom såväl den psykiatriska som den somatiska vården kommer att förbättras avsevärt. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GS12288 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:288 om närradion har frågat mig vilka besked jag kan ge om hur frågan om närradions framtid fortsättningsvis ska beredas i . På uppdrag av har ett arbete utförts med att kartlägga och analysera de framtida förutsättningarna för icke-kommersiell radio och television i . Rapporten är ett underlag för fortsatt arbete med såväl närradio som den lokala icke-kommersiella televisionen i . Arbete pågår med att bearbeta materialet. Det är därför för tidigt att ge besked om hur den fortsatta beredningen kommer att se ut.