ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11608 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:608 av () till utrikesminister om nationella konventet i Vid valet vann NLD, National Leauge for Democracy med nobelpristagaren i spetsen med en jordskredsseger. Miltärjuntan respekterade dock inte valresultatet och valet ogiltigförklarades. NLD:s ledare sattes i husarrest och många regimkritiker fängslades. Aung sitter fortfarande i husarrest och regimen lovade att hon snart skulle släppas men ännu har inget hänt. EU antar varje halvår ett ställningstagande, men även valde EU att inte trycka på hårdare utan ställningstagandet var detsamma som förr och framstår mer och mer som endast vara av symbolisk karaktär. Flera FN-initiativ har tagits utan framgång. Militärjuntan har tagit fram en så kallad vägkarta för demokrati. Denna så kallade vägkarta som består av sju punkter är egentligen inga nyheter. Oppositionen känner igen det mesta och militärregimen har bara bytt benämningen på förslagen. Militärregimen vill kalla till ett så kallat nationellt konvent som ska diskutera och ta ställning till en ny . Problemet är att Aung inte inbjudits till detta konvent, dessutom är reglerna för konventets arbete otydliga och inte rättssäkra. Vid ett besök på fick exilregeringens representanter besked om att EU skulle bli besviket om inte NLD deltar på det nationella konventet som militärregimen kallat till. EU utgår alltså från att NLD ska delta trots att förutsättningarna inte är rättssäkra. Avser utrikesministern att vidta några åtgärder med anledning av det nationella konventet som militärjuntan i kallat till?
fr · GS11609 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:609 av () till näringsminister om utvecklingen av näringslivet i vid en eventuell nedläggning av P10 Enligt proposition 2004/5:05 föreslår regeringen nedläggning av i kommun. I en enskild motion argumenterar undertecknad för att så ej bör ske. Om så ändå blir fallet är det av stor vikt för kommunen och tillväxten att försvarsmakten även avyttrar skjut- och övningsfältsområden. är nämligen en kommun med ett mycket strategiskt läge. Kommunen har i en uppmärksammad studie pekats ut som en av 40 framtidsorter i . är även en av de orter som bedöms ha de bästa förutsättningarna vad gäller utveckling av det framtida näringslivet. Kommunen står med andra ord inför stora utmaningar eftersom ett högt tryck vad gäller företagsetableringar också för med sig angenäma problem som behov av bostäder och tomtmark. Ett beslut som innebär att försvarsmakten lägger ned regementet men bibehåller ägandet av övningsområden och skjutfält, vore sämsta tänkbara läge för kommunens del. Det skulle betyda dels en mängd förlorade arbetstillfällen, dels att en "död hand" läggs över stora markområden. Markområden som vid en eventuell nedläggning skulle vara möjliga att exploatera. Avser näringsministern att vidta några åtgärder för att även övningsområden och skjutfält avyttras vid en eventuell nedläggning av P10, så att kommunen ges de bästa förutsättningarna vad gäller utveckling av det framtida näringslivet?
fr · GS11610 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:610 av () till justitieminister om barn med föräldrar som sitter i fängelse I finns det ca 7000@8000 barn med föräldrar som sitter i fängelse. Det finns således många mammor och pappor på de svenska anstalterna. Det har länge pågått diskussioner om hur dessa barn ska få bättre tillgång till sina föräldrar trots att de sitter i fängelse. Det handlar bland annat om att utöka antalet besökslägenheter för små barn på anstalterna. I Rapportsändningen stod justitieminister och lovade att i större utsträckning hjälpa barn med föräldrar som sitter i fängelse. Sanningen är dock att regeringens kassa är tom och att kriminalvården saknar pengar för att genomföra åtgärder som redan utlovats. Med tanke på detta är det förvånande att justitieministern ger än fler löften som inte kommer att kunna infrias. Jag vill fråga justitieministern vilka konkreta åtgärder han avser att vidta för att hjälpa barn med föräldrar som sitter i fängelse och hur dessa åtgärder ska finansieras.
fr · GS11611 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:611 av () till statsrådet om det svenska biståndet i Sedan långt tid existerar starka spänningar mellan och centralmakten . I samband med val dödades över 31 personer, varav flertalet civila, av polisen och regeringsstyrkor. Nära 300 personer skadades och flera hundra greps. Polisen gjorde sig enligt människorättsorganisationen skyldig till tortyr och våldtäkter efter demonstrationerna. Demonstrationerna utbröt efter omfattande valfusk av regeringspartiet och protester från oppositionspartiet . Medlemmar av polisen och regeringsstyrkorna åtnjuter fortfarande straffrihet för dessa brott. rapporterade nyhetsbyrån att polis öppnade eld rakt in i en folkmassa utanför ett röstregistreringskontor på ön , som ingår i arkipelag. En person dödades. kommer landsomfattande val att hållas och redan förekommer uppgifter från oppositionspartiet om valfusk och brott mot mänskliga rättigheter. Trots bristen på respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättvisa val hör till det land som mottagit och fortsatt mottar stora summor svenskt bistånd. Trots detta kan vi tyvärr konstatera att regeringspartiet fortsatt ignorerar krav på demokratiska reformer och respekt för medborgerliga rättigheter. Avser statsrådet att frysa biståndet till om landet inte vidtar åtgärder för att försäkra att valen 2005 blir säkra och rättvisa?
fr · GS11612 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:612 av () till utrikesminister om EU:s relation med meddelade den kubanske utrikesministern att och ämnade återuppta de officiella förbindelserna på diplomatisk nivå länderna emellan. Det är den första officiella kontakt på denna nivå som skett sedan det att EU införde sanktioner mot 2003, detta som en följd av avrättningar av tre båtkapare som försökt fly till samt utdelningen av de stränga straffen för oppositionella. Sammantaget skedde en klar försämring för de mänskliga rättigheterna på , om det vittnar en rad människorättsorganisationer som Human Rights Watch och . Den spanska socialistregeringen har då man tillträdde varit ihärdiga pådrivare för att EU ska återuppta förbindelserna med . har EU-länderna en gemensam hållning gentemot , för att ha större möjlighet att utöva påtryckningar. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att säkerställa att EU:s gemensamma hållning gentemot upprätthålls?
fr · GS11613 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:613 av () till statsrådet om motstånd mot den inhumana flyktingpolitiken Den inhumana flyktingpolitik som blivit verklighet i under får nu utstå alltmer kritik och motstånd. Alltfler människor kommer att följa ett flyktingfall genom en granne, arbetskamrat eller elev. Det annars så lydiga har därför kommit att protestera och kritisera på alla upptänkliga sätt. Jag har träffat skolbarn som barrikaderat hus för att stoppa att en avvisning av en skolkamrat kan ske. Jag har mött nunnor som gömmer flyktingar. Jag har mött piloter som vägrat flyga asylsökande. Jag har mött poliser som vägrat utföra en arbetsuppgift. I ett besök i fick jag kunskap om ett flyktingfall där elever och lärare lämnat in vädjanden för en skolkamrat. Det är bara ett fall av många som bevisar att den förda flyktingpolitiken inte stämmer överens med den allmänna rättsuppfattningen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga migrationsministern vad hon avser att göra för att förändra flyktingpolitiken i en mer rättssäker riktning som står i överensstämmelse med den allmänna rättsuppfattningen och humanismens principer.
fr · GS11614 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:614 av () till utrikesminister om israeliska myndigheter och det palestinska valet går det palestinska folket till val för att välja nytt parlament och ny president efter . Det rimliga vore att ockupationsmakten medverkade till att detta val genomförs på ett så demokratiskt och korrekt sätt som det någonsin är möjligt. Det har dock influtit oroande rapporter om att palestinska presidentkandidater hindras i sina ansträngningar att nå sina väljare. De stoppas vid ockupationsmaktens olika checkpoints, där de arresteras och misshandlas. Så har presidentkandidaten släpats ut ur sin kampanjbil, arresterats och misshandlats av israeliska soldater. Detsamma har drabbat en annan presidentkandidat, generalsekreteraren i Palestinska Folkets Parti (PPP) . Denna typ av behandling av de palestinska presidentkandidaterna kan inte uppfattas som annat än ett sätt att sabotera den palestinska demokratin. Med anledning av det inträffade vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att förhindra israeliska myndigheter från att sabotera den palestinska demokratin?
fr · GS11615 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:615 av Sermin Özürküt (v) till utrikesminister om palestiniernas demokratiska rättigheter i östra ska det palestinska folket gå till val, för att välja nytt parlament och ny president. Vallokaler kommer att upprättas i de ockuperade områdena @ på och i . Några vallokaler, där palestinier kan avlämna sina röster, kommer dock inte att finnas för de palestinier som lever i östra . Om de lämnar östra för att avlägga sina röster någon annanstans är det stor risk för att israeliska myndigheter hindrar dessa palestinier från att återvända till sina hem i staden. Detta är inget annat än ytterligare ett sätt att förhindra palestinierna från att utnyttja sina demokratiska rättigheter och ett sätt att sabotera den palestinska demokratin. Jag vill fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern att göra för att understödja alla palestiniers rätt @ även palestiniernas i östra @ att utnyttja sina demokratiska rättigheter utan att drabbas av repressalier från de israeliska ockupanternas sida?
fr · GS11616 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:616 av () till försvarsminister om polisens medverkan i försvaret Vid genomgång i försvarsutskottet tog jag ett exempel där det hålls en större övning med hemvärnet i norra . Detta efter att regeringen gjort slag i hotet att också lägga ned de så kallade MD-grupperna i landet. Svaret jag fick, på frågan vilka militära enheter som skulle "biträda" hemvärnsövningen om en nedläggning av MD-grupperna skett, var ett svar som överraskade. Svaret var: "Det kan komma folk från garnisonen i @ samt polisen!" Det som jag undrar över är vad polisen ska göra. Vilka uppgifter ska polisen ha i det svenska försvaret? Jag har i försvarsdebatter försökt att få svar på frågan, men utan resultat. Min fråga till försvarsministern blir således: Avser statsrådet att verka för att polisen ska ha arbetsuppgifter i försvaret?
fr · GS11617 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:617 av () till utrikesminister om EU:s vapenembargo mot Vid toppmötet mellan och förutskickade EU:s ordförandeland att EU kunde tänkas vara positivt till att arbeta för att vapenembargot mot kunde hävas . Med ett sådant uttalande binds medlemsstaterna upp mycket starkt kring ett förväntat beslut. Ett återtagande av ett sådant uttalat löfte är svårt. Även om ett formellt ställningstagande inte gjorts är beslutet i praktiken redan fattat. Samrådsförfarandet med blir meningslöst. Ett hävande av vapenembargot som tillkom i samband med händelserna på vore mycket olyckligt. Mänskliga rättigheter kränks fortfarande i . avrättar fortfarande mångdubbelt fler människor än världens övriga länder gör tillsammans. Uppgifter finns om att en kvarts miljon hålls i interneringsläger för politisk omskolning. borde med kraft agera för att stärka mänskliga rättigheter i . Ett föreskickande om att häva ett embargo byggt på en MR-situation ger helt felaktiga signaler. Eftersom ordförandelandet i regel inhämtar synpunkter från medlemsstaternas regeringar inför viktiga toppmöten borde hållning i detta sammanhang vara känd för ordförandelandet inte minst i frågor omgärdade med veto. Mot den bakgrunden vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder har utrikesministern vidtagit för att förhindra att ordförandelandet till kunnat ge utfästelser om ett hävande av vapenembargot i närtid?
fr · GS11618 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:618 av () till statsrådet om samverkan mellan regeringen och frivilligorganisationerna Den stora ideella frivilligrörelsen uppmärksammas alltför sällan av statsmakten. Omsorgen om barn eller gamla skulle inte fungera utan alla dessa goda människors insatser. Det kan handla om allt från scoutverksamhet till att besöka och stödja gamla eller sjuka människor. Alla dessa organisationer bedriver ett fantastiskt viktigt socialt arbete men de är också en viktig demokratisk hörnsten. Man kan tala om en social ekonomi. känner sig dock frivilligsektorn nedvärderad i stället för att bli uppmuntrad och på ett klokt sätt involverad i samhällsbyggandet. Vi måste bli bättre på att lyfta fram och uppmärksamma dessa verksamheter, men också på att förbättra kommunikationen mellan dessa rörelser och regeringen @ skapa en dörr in så att säga. Olika departement och statsråd ansvarar nu för olika delar av frivilligrörelsens arbetsfält. Detta försvårar kontakterna mellan folkrörelserna och statsmakten. Som exempel kan nämnas att har hand om organisationer som arbetar med skydd och stöd i samband med brott, för kvinnojourer ansvarar däremot och . och delar på ett liknande sätt ansvaret vad gäller barn. Även och har ansvar för frivilligorganisationer. Min fråga till statsrådet är därför om statsrådet är beredd att medverka till en förbättrad samverkan mellan föreningsrörelsen och regeringen samt att underlätta och förenkla kontaktvägarna för de ideella organisationerna.
fr · GS11619 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:619 av () till justitieminister om samverkan mellan regeringen och frivilligorganisationerna Den stora ideella frivilligrörelsen uppmärksammas alltför sällan av statsmakten. Omsorgen om barn eller gamla skulle inte fungera utan alla dessa goda människors insatser. Det kan handla om allt från scoutverksamhet till att besöka och stödja gamla eller sjuka människor. Alla dessa organisationer bedriver ett fantastiskt viktigt socialt arbete men de är också en viktig demokratisk hörnsten. Man kan tala om en social ekonomi. känner sig dock frivilligsektorn nedvärderad i stället för att bli uppmuntrad och på ett klokt sätt involverad i samhällsbyggandet. Vi måste bli bättre på att lyfta fram och uppmärksamma dessa verksamheter, men också på att förbättra kommunikationen mellan dessa rörelser och regeringen @ skapa en dörr in så att säga. Olika departement och statsråd ansvarar nu för olika delar av frivilligrörelsens arbetsfält. Detta försvårar kontakterna mellan folkrörelserna och statsmakten. Som exempel kan nämnas att folkbildning och fritidsverksamhet ligger under medan trossamfundens sociala arbete ligger under . och har hand om kvinnojourer medan stöd till brottsoffer ligger under . Även har ansvar för frivilligorganisationer. Min fråga till statsrådet är därför om statsrådet är beredd att medverka till en förbättrad samverkan mellan föreningsrörelsen och regeringen samt att underlätta och förenkla kontaktvägarna för de ideella organisationerna.
fr · GS11620 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:620 av () till socialminister om samverkan mellan regeringen och frivilligorganisationerna Den stora ideella frivilligrörelsen uppmärksammas alltför sällan av statsmakten. Omsorgen om barn eller gamla skulle inte fungera utan alla dessa goda människors insatser. Det kan handla om allt från scoutverksamhet till att besöka och stödja gamla eller sjuka människor. Alla dessa organisationer bedriver ett fantastiskt viktigt socialt arbete men de är också en viktig demokratisk hörnsten. Man kan tala om en social ekonomi. känner sig dock frivilligsektorn nedvärderad i stället för att bli uppmuntrad och på ett klokt sätt involverad i samhällsbyggandet. Vi måste bli bättre på att lyfta fram och uppmärksamma dessa verksamheter, men också på att förbättra kommunikationen mellan dessa rörelser och regeringen @ skapa en dörr in så att säga. Olika departement och statsråd ansvarar nu för olika delar av frivilligrörelsens arbetsfält. Detta försvårar kontakterna mellan folkrörelserna och statsmakten. Som exempel kan nämnas att folkbildning och fritidsverksamhet ligger under medan trossamfundens sociala arbete ligger under . och delar på ansvaret vad gäller barn. Även och har ansvar för frivilligorganisationer. Min fråga till statsrådet är därför om statsrådet är beredd att medverka till en förbättrad samverkan mellan föreningsrörelsen och regeringen samt att underlätta och förenkla kontaktvägarna för de ideella organisationerna.
fr · GS11621 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:621 av () till statsrådet om samverkan mellan regeringen och frivilligorganisationerna Den stora ideella frivilligrörelsen uppmärksammas alltför sällan av statsmakten. Omsorgen om barn eller gamla skulle inte fungera utan alla dessa goda människors insatser. Det kan handla om allt från scoutverksamhet till att besöka och stödja gamla eller sjuka människor. Alla dessa organisationer bedriver ett fantastiskt viktigt socialt arbete men de är också en viktig demokratisk hörnsten. Man kan tala om en social ekonomi. känner sig dock frivilligsektorn nedvärderad i stället för att bli uppmuntrad och på ett klokt sätt involverad i samhällsbyggandet. Vi måste bli bättre på att lyfta fram och uppmärksamma dessa verksamheter, men också på att förbättra kommunikationen mellan dessa rörelser och regeringen @ skapa en dörr in så att säga. Olika departement och statsråd ansvarar nu för olika delar av frivilligrörelsens arbetsfält. Detta försvårar kontakterna mellan folkrörelserna och statsmakten. Som exempel kan nämnas att har hand om organisationer som arbetar med skydd och stöd i samband med brott, för kvinnojourer ansvarar däremot och . och delar på ett liknande sätt ansvaret vad gäller barn. Även och har ansvar för frivilligorganisationer. Min fråga till statsrådet är därför om statsrådet är beredd att medverka till en förbättrad samverkan mellan föreningsrörelsen och regeringen samt att underlätta och förenkla kontaktvägarna för de ideella organisationerna.
fr · GS11622 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:622 av () till statsrådet om samverkan mellan regeringen och frivilligorganisationerna Den stora ideella frivilligrörelsen uppmärksammas alltför sällan av statsmakten. Omsorgen om barn eller gamla skulle inte fungera utan alla dessa goda människors insatser. Det kan handla om allt från scoutverksamhet till att besöka och stödja gamla eller sjuka människor. Alla dessa organisationer bedriver ett fantastiskt viktigt socialt arbete men de är också en viktig demokratisk hörnsten. Man kan tala om en social ekonomi. känner sig dock frivilligsektorn nedvärderad i stället för att bli uppmuntrad och på ett klokt sätt involverad i samhällsbyggandet. Vi måste bli bättre på att lyfta fram och uppmärksamma dessa verksamheter, men också på att förbättra kommunikationen mellan dessa rörelser och regeringen @ skapa en dörr in så att säga. Olika departement och statsråd ansvarar nu för olika delar av frivilligrörelsens arbetsfält. Detta försvårar kontakterna mellan folkrörelserna och statsmakten. Som exempel kan nämnas att folkbildning och fritidsverksamhet ligger under medan trossamfundens sociala arbete ligger under . Stöd till brottsoffer ligger under . Även , och har ansvar för frivilligorganisationer. Min fråga till statsrådet är därför om statsrådet är beredd att medverka till en förbättrad samverkan mellan föreningsrörelsen och regeringen samt att underlätta och förenkla kontaktvägarna för de ideella organisationerna.
fr · GS11623 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:623 av () till utbildnings- och kulturminister om samverkan mellan regeringen och frivilligorganisationerna Den stora ideella frivilligrörelsen uppmärksammas alltför sällan av statsmakten. Omsorgen om barn eller gamla skulle inte fungera utan alla dessa goda människors insatser. Det kan handla om allt från scoutverksamhet till att besöka och stödja gamla eller sjuka människor. Alla dessa organisationer bedriver ett fantastiskt viktigt socialt arbete men de är också en viktig demokratisk hörnsten. Man kan tala om en social ekonomi. känner sig dock frivilligsektorn nedvärderad i stället för att bli uppmuntrad och på ett klokt sätt involverad i samhällsbyggandet. Vi måste bli bättre på att lyfta fram och uppmärksamma dessa verksamheter, men också på att förbättra kommunikationen mellan dessa rörelser och regeringen @ skapa en dörr in så att säga. Olika departement och statsråd ansvarar nu för olika delar av frivilligrörelsens arbetsfält. Detta försvårar kontakterna mellan folkrörelserna och statsmakten. Som exempel kan nämnas att folkbildning och fritidsverksamhet ligger under medan trossamfundens sociala arbete ligger under . och delar på ansvaret vad gäller barn. Även och har ansvar för frivilligorganisationer. Min fråga till statsrådet är därför om statsrådet är beredd att medverka till en förbättrad samverkan mellan föreningsrörelsen och regeringen samt att underlätta och förenkla kontaktvägarna för de ideella organisationerna.
fr · GS11624 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:624 av () till statsrådet om samverkan mellan regeringen och frivilligorganisationerna Den stora ideella frivilligrörelsen uppmärksammas alltför sällan av statsmakten. Omsorgen om barn eller gamla skulle inte fungera utan alla dessa goda människors insatser. Det kan handla om allt från scoutverksamhet till att besöka och stödja gamla eller sjuka människor. Alla dessa organisationer bedriver ett fantastiskt viktigt socialt arbete men de är också en viktig demokratisk hörnsten. Man kan tala om en social ekonomi. känner sig dock frivilligsektorn nedvärderad i stället för att bli uppmuntrad och på ett klokt sätt involverad i samhällsbyggandet. Vi måste bli bättre på att lyfta fram och uppmärksamma dessa verksamheter, men också på att förbättra kommunikationen mellan dessa rörelser och regeringen @ skapa en dörr in så att säga. Olika departement och statsråd ansvarar nu för olika delar av frivilligrörelsens arbetsfält. Detta försvårar kontakterna mellan folkrörelserna och statsmakten. Som exempel kan nämnas att har hand om organisationer som arbetar med skydd och stöd i samband med brott, för kvinnojourer ansvarar däremot och . och delar på ett liknande sätt ansvaret vad gäller barn. Även och har ansvar för frivilligorganisationer. Min fråga till statsrådet är därför om statsrådet är beredd att medverka till en förbättrad samverkan mellan föreningsrörelsen och regeringen samt att underlätta och förenkla kontaktvägarna för de ideella organisationerna.
fr · GS11625 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:625 av () till socialminister om taltjänst Det finns många olika behov av hjälpmedel när man får ett funktionshinder. Vanligtvis ser vi framför oss rullstolar, hörapparater, ramper och så vidare när vi pratar om hjälpmedel. Men många funktionshindrade har behov av kommunikationshjälpmedel. Det kan vara personer som av olika anledningar har röst-, tal- och språksvårigheter. Att möta dessa behov av hjälpmedel är taltjänst en form som fungerar liknande en tolkfunktion. Redan i propositionen 1994/95:100, budgetpropositionen , konstaterade regeringen att man var oroad över att trots en överenskommelse om utbyggnad i landstingen 1990 med att uppbyggnadstakten utifrån ett riksperspektiv skedde långsamt. Man förutsatte då att skulle följa utvecklingen. har det fortfarande inte skett någon utveckling av taltjänsten och har endast nio landsting en sådan möjlighet. Att kunna kommunicera är en av de grundläggande förutsättningarna för delaktighet i samhället och ytterst betydelsefullt ur ett demokratiperspektiv. Min fråga till socialministern är följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att taltjänsten ska kunna erbjudas i hela landet?