ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11522 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:522 av () till samhällsbyggnadsminister om bostadspolitiken uttalade statsrådet att "det är viktigt att det finns olika upplåtelseformer. Med olika ska vi förstås mena alla. @@@ Det kan handla om hyresrätt, bostadsrätt, äganderätt, ägarlägenheter, kooperativ. Det är väldigt viktigt att det finns en mångfald." (snabbprotokoll s.12). sade statsrådet : "Regeringen och har alltså gjort bedömningen att det inte bör införas någon lagstiftning om ägarlägenheter. Jag ser inga skäl att nu göra någon annan bedömning." (snabbprotokoll s.7). Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att statsrådet uttalade bostadspolitik även ska företrädas av regeringskollegan statsrådet ?
fr · GS11523 · 2004-12-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:523 av () till näringsminister om tjänstehandel för tillväxt Den fria rörligheten för tjänster är en av grundstenarna inom EU. Det är dessutom en av de viktiga komponenterna i arbetet med Lissabonstrategin. Lissabonstrategin har målet att göra till den mest konkurrenskraftiga regionen i världen och det kräver en fri rörlighet värd namnet. För att undvika problem finns utstationeringsdirektivet som säkerhet. Detta innebär att de lagar och regler ska gälla som finns i det land där tjänsten utförs. Det som kvarstår är en konkurrenssituation där pris och kvalitet ska vägas mot varandra. Inom byggsektorn skulle en fördjupad utveckling kunna bidra till att en stagnerad marknad löses upp, vilket är till gagn för hela samhället. Att inte biträda detta öppna synsätt är att avvisa en av grundstenarna i EU vilket i så fall får mig att undra om det svenska medlemskapet är baserat på de grunder som EU står för. Då näringsministern uttalat att tjänstedirektivet eventuellt kan införas i modifierad form är min fråga: Vad avser ministern att göra för att ska få del av de positiva effekter som tjänstedirektivet har som detta bidrager till Lissabonstrategins mål?
fr · GS11524 · 2004-12-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:524 av () till statsrådet om nytt av bistånd Ett institut för analys och utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet ska inrättas. En utredning har lagt fram ett underlag för vad det ska lokaliseras. Utredningens slutsats är att det är av stor betydelse för kvaliteten hos utvärderingsinstitutet att det förläggs i anslutning till en högkvalitativ forskningsmiljö inom området. Utredaren finner två möjliga alternativ: eller . och kommunstyrelsen i har i brev framfört till regeringen betydelsen av att institutet inrättas i . Framför allt pekar man på att det finns ett stort antal institutioner och ämnen som aktivt arbetar med relevant forskning inom området. Dessutom finns det en genuint mångvetenskaplig miljö av hög internationell klass. Även lokalfrågan kommer att kunna lösas i anslutning till dessa institutioner. Med andra ord så finns det ett starkt engagemang och stöd från samhället i till ett fristående utvärderingsinstitut. Här har regeringen därför goda möjligheter att främja den självständighet och det oberoende som institutet bör ha till Sida och andra statliga myndigheter när analys och utvärdering sker av internationell verksamhet. Jag vill därför fråga om biståndsministern avser att placera utvärderingsinstitutet i .
fr · GS11525 · 2004-12-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:525 av () till statsrådet om utbildning i kost- och näringslära Svenskarna tenderar att bli alltmer överviktiga. Undersökningar görs och larmrapporter visar gång på gång detta, men den negativa utvecklingen fortsätter. Vi blir alltmer överviktiga, barnfetman och hjärt- och kärlsjukdomarna ökar liksom fallen av diabetes. är många äldre undernärda. Många människor i vårt samhälle är till stor del beroende av mat som tillagas och serveras av andra. En viktig del för att kunna komma till rätta med problemet är att de som på något vis arbetar med att servera och laga mat till andra får adekvat utbildning i kost- och näringslära. Lika betydelsefull som utbildningen i kost- och näringslära är för lärare och förskolelärare, lika viktigt är det att vårdbiträden och undersköterskor i sin utbildning får den kunskap som behövs. Samma sak gäller de som går hotell- och restaurangprogram i gymnasiet där undervisningen i kostlära är knapp. Kost- och näringslära borde få statusen som självständigt ämne i utbildningen till dessa yrken. Detta för att förebygga fetma och undernäring samt även för att utbilda personalen så att de har kunskap om allergier och andra kostavvikelser. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att införa kost- och näringslära som självständigt ämne inom ovan nämnda utbildningar?
fr · GS11526 · 2004-12-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:526 av () till vice statsminister om funktionshindrade och idrott klargör att medlemsländerna bör säkerställa att personer med funktionshinder ska ha samma möjlighet till idrott som resten av befolkningen. Så är inte fallet i . Det gäller bland annat den ökade kostnad för hjälpmedel som för familjer med idrottande ungdomar med funktionshinder kan vara i det närmaste oöverstiglig. En del tvingas därför avstå från idrott. Ett exempel som kan nämnas är skillnaden mellan en tävlingsrullstol och ett par träningsskor som handlar om 50000@60000kr. Med anledning av ovanstående vill jag fråga idrottsministern om han avser att vidta några åtgärder, och i så fall vilka, för att säkerställa att uppfyller så att funktionshindrade får samma tillgång till idrott som andra.
fr · GS11527 · 2004-12-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:527 av () till statsrådet om jämställdhetsarbete för män Ett vanligt fokus i jämställdhetsdebatten är att undanröja hinder som ur ett könsperspektiv kan öka möjligheterna för kvinnor att göra otraditionella val. Samhället består dock av två kön. I rapporten av inriktning visar på en rad brister i den nya lärarutbildningen. Av rapporten framgår att bland de blivande lärarna är det brist på män som vill arbeta med barn i de lägre åldrarna. Det finns ett könsmönster där kvinnor främst söker sig till yngre barn medan män i första hand vill arbeta med äldre barn samt ungdomar. Ordföranden i delegationen för jämställdhet i förskolan konstaterar i en debattartikel i att pedofildebatten har skrämt bort männen från att arbeta i förskolan och skolan. Detta har också bidragit till att minska nyrekryteringen. En attitydförändring är viktig: det finns jämställdhetsförespråkare som beklagligtvis är tveksamma till män i förskolan. Detta är bekymmersamt eftersom både kvinnor och män behövs i förskola, fritidshem, grundskola och gymnasieskola. Inte minst bland yngre barn kan det vara viktigt med manliga lärare eftersom det annars blir en brist på sunda naturliga manliga förebilder i vardagen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga jämställdhetsministern: Vad avser ministern att göra för att båda könen uppmärksammas i jämställdhetsarbetet?
fr · GS11528 · 2004-12-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:528 av () till statsrådet om gränsproblematik inom avfallshantering Från är det inte längre tillåtet att deponera avfall i , enligt förordning (2001:512) om deponering av avfall. kommun har ett omfattande samarbete med sin närmaste granne, stad. Bland annat delar man på räddningstjänstfordon och har gemensamt reningsverk. När det gäller avfallshanteringen så har den svenska kommunen ingen egen avfallsanläggning. stad sköter avfallshanteringen både för egen del och för , och har gjort så . lyder under finsk lag. har meddelat kommun att man på grund av deponiförbudet i inte längre får använda sig av den nu fungerande lösningen. Från och med nyår får avfallet inte längre köras till . Detta får till följd att måste köra sitt brännbara avfall till . I stället för att köra över älven till angränsande kommun blir avståndet närmare , tur och retur. Kommunen har överklagat, och eventuellt kan i medge ett undantag . Medges undantaget måste kommunen likafullt söka en ny lösning . Detta är ett exempel på en ensidig nationell byråkrati som försvårar samarbetet i mellan svenska och finska orter. Det kan inte vara rimligt att ett ensidigt svenskt förbud mot deponering av avfall även ska gälla i , vilket blir konsekvensen av beslutet. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att gränskommuner ska kunna fortsätta ett samarbete över gränserna även när det gäller avfallsområdet?
fr · GS11529 · 2004-12-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:529 av () till statsrådet om förbud att passera stillastående skolskjuts I avled en pojke i samband med att han skulle ta sin skolskjuts. Denna olycka är en i raden av tragiska olyckor som har inträffat i samband med skolskjutsar. Många skolskjutsar runtom i landet har inte ens en hållplats att stanna vid vilket gör barnen än mer utsatta. gör just med mörker, dimma och halka situationen än svårare. Tyvärr visar inte heller många trafikanter den hänsyn de borde göra. För att åstadkomma bättre trafiksäkerhet krävs det både attitydförändringar bland trafikanterna men även lagändringar. En sådan lagändring skulle kunna vara att lagstadga om förbud att passera skolskjuts när den stannar för att låta barn stiga på eller gå av. Avser statsrådet att verka för en lagändring om förbud att passera skolskjuts vid på- och avstigning?
fr · GS11530 · 2004-12-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:530 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i I TV:s Agenda hävdar utrikesministern att hon behöver mer underlag om situationen för mänskliga rättigheter i , för att kunna ta ställning till framtiden för EU:s vapenexportembargo. Detta hävdar hon trots en alldeles ny om användningen av dödsstraffet och en rapport från Amnesty om kränkningarna av mänskliga rättigheter i . Detta hävdar hon trots massiva, återkommande och icke-ifrågasättbara belägg för de övergrepp mot mänskliga rättigheter som pågår där. Ingen kan sväva i okunnighet om att avrättar fler än hela världen i övrigt, om att tortyr och starkt politiserade rättegångar är vanligt förekommande, om att oppositionella förtrycks och interneras, om att censur råder, om att grannar hotas med militärt våld. Utrikesministerns begäran om nya underlag är ett skenargument för att slippa ta ställning i en för regeringen besvärlig fråga. Vilka nya underlag krävs för att regeringen ska kunna landa rätt i valet mellan försvar för mänskliga rättigheter och passivitet inför diktatur? Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vad avser utrikesministern att göra för att i närtid redovisa regeringens inställning till EU:s vapenexportembargo gentemot ?
fr · GS11531 · 2004-12-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:531 av () till statsrådet om olycksrisker med skolbussar har medierna rapporterat om förfärliga dödsolyckor i anslutning till skolbussar. För mig är det obegripligt att det inte råder stopplikt vid stillastående skolbussar i . De flesta delstater i har sedan mycket länge stopplikt för såväl bakomvarande trafik som mötande trafik då skolbussen stannar för att släppa av eller på barn. Det förefaller vara en mycket effektiv metod att förhindra totalt onödiga olyckor. Dessutom är skolbussarna i enligt lag utrustade på visst sätt så att de igenkänns som skolbussar. De har även ett system med blinkande varningsljus både bakåt och framåt, som aktiveras vid hållplatserna. När varningsljuset blinkar råder stopplikt. Vad avser statsrådet att göra för att minska olycksrisker för barnen i samband med transporter med skolbussar?
fr · GS11532 · 2004-12-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:532 av () till statsrådet om Trollhättesatsningar för att rädda bilindustrin Fungerande infrastruktur är nödvändig för ett vitalt näringsliv. Regeringen har beslutat satsa ett antal miljoner på att bygga ut väg 45 mellan och för att rädda bilindustrin kvar i landet. Det innebär att andra redan planerade satsningar skjuts upp. är ett län med massor av små företag varav många är underleverantörer till bilindustrin. Dessvärre är infrastruktursatsningarna i länet minimala. Att satsa på vägprojekt runt blir kontraproduktivt när vägprojekt runt underleverantörerna skjuts . Ett exempel är väg 604 mellan företagstäta och där många underleverantörer till bilindustrin finns. Ombyggnation av vägen har planerats och var efter lång väntan införd i planen 2004. har den återigen skjutits . får nu av den tidigare beslutade årliga ramen på 78 miljoner, 2005 får länet , 2006 av ramen och 2007 får länet av den tidigare beslutade ramen på 87 miljoner. Detta innebär en total minskning med ca . görs en ny plan som innebär indragningar gentemot föregående års plan med ständiga besvikelser och minskad lokal planeringsförmåga som följd. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkra infrastrukturen för alla led inom bilindustrin?
fr · GS11533 · 2004-12-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:533 av () till utbildnings- och kulturminister om TV-avgift för äldre på äldreboende Radiotjänst har valt att skicka räkningar till varje boende på ett äldreboende i , trots att man där har betalt grupp-TV-avgift för vårdinrättning. Det innebär att antalet TV-apparater i boendet anmäls och en gemensam TV-licens betalas. Efter besök från kontrollant från Radiotjänst, som läste ordet "" på en skylt sändes separata räkningar till samtliga 61 boende. Dessa bad att få beslutet omprövat hos Radiotjänst efter att ha förklarat situationen. Länsrätten ansåg att de 61 äldre inte skulle betala, då de ju hade vårdpersonal dygnet runt och således inte hade eget boende. "Enligt lagen om tv-avgift betalas en enda avgift för samtliga tv-mottagare som finns inom samma sjukhus, vårdanstalt eller inrättning av liknande slag", skriver länsrätten. Här kunde det hela rimligen ha slutat. Men Radiotjänst har överklagat domen till kammarrätten, hävdande att boendet är registrerat som "". Vilka åtgärder avser ministern att vidtaga för att klargöra att äldre personer i gruppboende inte ska drabbas av enskild TV-avgift?
fr · GS11534 · 2004-12-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:534 av () till vice statsminister om lagrådsgranskning av Inom regeringen bereds frågan om . Meningarna runt konstitutionen går isär på en rad punkter, något som inte minst visades av utfallet i den remissomgång regeringen lät göra innan en skrivelse behandlades i ett sammansatt konstitutions- och utrikesutskott av föregående . Under denna remissomgång stod det också klart att samtliga tillfrågade experter menade att EU-konventets förslag till ny konstitution på en rad punkter stod i strid med den svenska grundlagen. I en interpellation (2003/04:78) till utrikesministern redogjorde jag för de punkter där bland andra statsvetenskapliga fakulteten vid , juridiska fakulteten vid och expertmyndigheten för europapolitiska studier pekat på motsatsförhållande mellan blivande EU-författning och svensk författning. Av vad jag har förstått har inte regeringskonferensen på någon av dessa punkter på avgörande sätt ändrat konventets förslag, varvid kritiken torde kvarstå. I debatten som följde på regeringens skrivelse och utskottsbehandling framfördes från flera håll att en lagrådsgranskning torde vara aktuell innan nästa riksdagsbehandling. Frågan om den nya EU-konstitutionen berör flera ministrar men då vad jag förstår det konstitutionella ansvaret vilar på vice statsministern vill jag fråga om ministern avser att verka för en lagrådsgranskning av utröna förenlighet med gällande svensk grundlag.
fr · GS11535 · 2004-12-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:535 av () till samhällsbyggnadsminister om säkerheten vid våra kärnkraftverk FN:s internationella atomenergiorgan utfärdar råd kring kärnenergiverksamhet. En viktig del för säkerheten kring kärnkraftverk anser vara beväpnade vakter. Vakter är inte minst nödvändiga för att minska riskerna för terroristangrepp samt lindra skadorna om sådana sker. Flertalet av de kärnkraftsproducerande länderna i världen följer , så inte . I har vi observatörer som ska ringa polisen om hot eller fara uppstår. Detta är naturligtvis alldeles för långsamt, mycket hinner hända innan polisen är på plats och när det gäller så farlig verksamhet som det här handlar om har man inte råd att ta sådana risker. skriver: "Våra kärnkraftverk är relativt obevakade vilket kan göra dem till mål för personer som önskar komma över farliga ämnen eller sabotera anläggningar." anser inte detta vara en tillfredsställande situation. Säkerhetskraven vid våra kärnkraftverk bör omdelbart höjas. Att nå full säkerhet är omöjligt, verken är exempelvis inte byggda för att klara terroristangrepp via trafikplan. Men, detta får inte hindra att man gör det man ändå kan. Att ha en säkerhetsnivå som omöjliggör markinvasion borde vara självklart. Med anledning av ovanstående undrar jag: Hur avser ministern att verka för att höja kraven på säkerhet när det gäller sabotage eller dylikt mot våra kärnkraftsanläggningar?
fr · GS11536 · 2004-12-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:536 av () till utrikesminister om utvecklingen i , och har flera viktiga val ägt rum i flera : presidentval i , parlamentsval och folkomröstning i och presidentval i . Resultaten visar att den demokratiska utvecklingen har avstannat, även om de folkliga demonstrationerna i och rosornas revolution i utgör positiva undantag. stärker sitt grepp om makten genom centraliseringar och hårdare tryck mot oberoende medier och föreningar. Aljaksandr Lukasjenka har sett till att inte en enda oppositionell ledamot finns representerad i det nya parlamentet i . Även i förfuskades valresultatet enligt övervakare. Kanske kommer detta rättas till genom en ny andra valomgång. Om demokratiseringen inte sätts i gång igen är risken att de friheter medborgarna har åtnjutit snart helt går förlorade. Oavsett utgången i är faran att den odemokratiska trenden vi sett i , och fördjupas och får fäste i fler . Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att se till att medborgarna i samtliga kan välja sina ledare i fria och rättvisa val?
fr · GS11537 · 2004-12-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:537 av () till statsrådet om snabba asylbeslut och rättssäkerheten press på handläggarna att göra ett effektivt arbete riskerar att leda till att kvaliteten på asylutredningarna sänks. I tidningen senaste nummer står om den "pinnhets" som drabbar flera handläggare på ; det handlar om krav på att fatta svåra beslut i ett högt tempo. Handläggarna som intervjuats i artikeln vittnar om att kravet på att korta handläggningstiderna har medfört att beslut stressas fram. Bland annat uttrycker en handläggare att "det är en hets att producera så att man inte hinner ifrågasätta praxis och framför allt inte hinner läsa in sig". En annan person, som sagt upp sig från , ifrågasätter om man verkligen kan säga att gör individuella prövningar av asylskälen. En tredje handläggare berättar att hetsen på att hinna med så många utredningar som möjligt påverkar löneutvecklingen. De som gör grundliga utredningar får färre antal ärenden klara, medan de som stressar fram beslut klarar av flera ärenden . Ju fler ärenden som blir klara, desto högre lön får den handläggaren. Ett annat fall som beskrivs i artikeln är hur man som handläggare måste ta en "fajt" med beslutsfattaren för att få igenom ett positivt beslut. Detta är exempel på en obehaglig utveckling. Vittnesbörden i artikeln visar på tendenser som helt klart utmanar rättssäkerheten för de asylsökande. Visst måste handläggningstiderna förkortas, men inte på bekostnad av försämrad rättssäkerhet för den enskilde asylsökande. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att målet att förkorta handläggningstiderna inte bidrar till framstressade beslut där rättssäkerheten i asylutredningarna riskerar att urholkas?
fr · GS11538 · 2004-12-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:538 av () till statsrådet om handläggningstider för flykting- och asylärenden deltog jag i en manifestation för en bosnisk familj som löper risk att utvisas från . Familjen har enligt uppgift varit i och har varit bosatt och arbetat i . Den långa tiden i har inneburit att familjen skapat starka band med det lokala samhället, där inte minst ungdomar har engagerat sig i en process för att påverka familjens möjligheter att stanna i . Jag kräver givetvis inget svar om detta enskilda fall utan min fråga till migrationsminstern blir: Vilka åtgärder avser migrationsministern att vidta för att bidra till att handläggningstiderna för utredningar av flykting- och asylärenden avsevärt förkortas?
fr · GS11539 · 2004-12-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:539 av () till statsrådet om friskvård på recept Det är bevisat att folk mår bra av att röra på sig. Många skulle till och med slippa flera av sina mediciner om de började motionera. Detta faktum har en del vårdinrättningar i tagit till vara så att människor kan ordineras fysisk aktivitet i stället för medicin. Det finns många vinster med motion på recept. Vi får friskare patienter och lägre kostnader för sjukvård, läkemedel och sjukskrivningar. Metoden är även ett sätt att komma till rätta med problem som övervikt och fetma. har antalet feta mer än fördubblats och snabbast är ökningen bland barn och ungdomar. Sjukvårdskostnaderna för enbart fetma och dess följdsjukdomar beräknas till 3 miljarder . Friskvård på recept borde vara en metod som är värd att lanseras inte bara i vissa delar av utan borde vara tillgänglig för alla dem som behöver detta. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka användningen av friskvård på recept?
fr · GS11540 · 2004-12-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:540 av () till utbildnings- och kulturminister om vitryska studentutbyten bedriver studentutbyten med länder över hela jordklotet. Bland dem finns diktaturer som och . I auktoritära stater avgör oftast tillgång till information och personliga kontakter vem som får chansen att åka utomlands och studera. Studentutbyten med syfte att skapa öppenhet, dialog och demokrati riskerar att i praktiken bli ännu ett vapen i diktatorns händer. I upplever representanter för oppositionen mot Lukasjenka att studentutbyten förblir reserverat för den politiska eliten. I landstrategi för betonas betydelsen av det civila samhället för landets demokratiseringsprocess. Enligt beslut för global utveckling bör agerande utåt präglas av koherens mellan olika politikområden. Ökade kunskaper om mänskliga rättigheter kan stärka deltagande och demokrati och därmed vara ett viktigt element i strävan mot toleranta, jämställda och rättvisa samhällen. ska naturligtvis behandla alla ansökningar lika, men bär också ett ansvar för att fler får den praktiska möjligheten att ansöka. Det behövs en tydligare svensk strategi för hur informationen om utbytesprogram ska komma fler till del i auktoritära stater . Genom att dirigera om informationen till studentnätverk och organisationer oberoende av staten kan fler få möjlighet att komma till svenska universitet. Först då kan studentutbyten bli ett verktyg i demokratirörelsens händer. Vad avser ministern att göra för att öka vitryska studenters tillgång till information om utbyten med svenska universitet?
fr · GS11541 · 2004-12-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:541 av () till statsrådet om riskdelningsmodell för läkemedel Läkemedelskostnaderna är svåra att bemästra. Nya läkemedel kommer ständigt till och förbättrar livskvaliteten för människor och avlastar själva sjukvården. Det är dock angeläget att många är med och delar på ansvaret för läkemedelsnotan. Allt som innebär att industrin själv tar ett samhällsekonomiskt ansvar för de höga läkemedelskostnaderna borde kunna välkomnas. Det kan till exempel gälla en riskdelning med den offentliga sjukvården. Effekten av ett läkemedel för en enskild patient är inte alltid förutsägbar utan kan variera, men kostnaderna består. Inom till exempel kasseras läkemedel för ca , bland annat på grund av att det byts läkemedel under pågående behandling, då det första inte hade önskad effekt. Med det som bakgrund har i beslutat om att börjat tillämpa riskdelningsmodell för ett visst läkemedel. Denna innebär att det aktuella läkemedelsföretaget, , garanterar en effekt av ett förskrivet läkemedel mot grön starr. Om effekten uteblir garanterar företaget att återbetala pengarna till den som haft kostnaderna, det vill säga patienten om denna inte har högkostnadskydd eller den enskilda kliniken om det finns högkostnadsskydd hos patienten. Denna modell torde även kunna anpassas till andra terapiområden där det finns objektiva mätmetoder. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att med nya riskfördelningsmodeller försöka minska kostnaderna för läkemedel samt förbättra effekten av dem som förskrivs?