ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121094 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1094 om fiskekontroller och byråkrati har frågat mig om jag har för avsikt att se över fiskekontrollens organisation så att kontrollerna framöver kommer att samordnas och effektiviseras i stället för att svälla ut och få orimliga proportioner. Inledningsvis vill jag säga att jag stöder synpunkt om att det är viktigt med samordning och effektivisering av fiskerikontrollen. Jag vill dock påpeka att de kostnader som figurerat i pressen angående kontroll av yrkesfiskare bygger inte på relevant underlagsmaterial. Bland annat har alla anställda vid , , länsstyrelserna och medräknats i uppgiften om antalet personer som arbetar med fiskerikontrollen i . Denna siffra är missvisande då dessa personer arbetar inte enbart med fiskerikontroll utan har betydligt fler uppgifter. Det är emellertid angeläget att statens medel utnyttjas effektivt. Jag har därför tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se över fiskerikontrollen. I uppdraget ingår bland annat att analysera den svenska fiskerikontrollens effektivitet, överväga behovet av eventuella förändringar samt ge förslag till förbättringar.
frs · GR121096 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1096 om individuella programmet har frågat mig om jag avser att verka för en satsning på gymnasieskolans svagaste elever. Dagens individuella program (IV) samlar elever som inte nått godkänt i svenska, engelska eller matematik från samt elever som lämnat något av gymnasieskolans nationella program. IV syftar till att eleverna ska nå behörighet och kunna fullfölja ett nationellt program. De elever som finns inom individuella program skiljer sig mycket sinsemellan. Det som förenar dessa elever är att de har behov av studier i en annan takt och i en annan miljö än vad den ordinarie gymnasieutbildningen kan erbjuda. Enbart en mindre del av eleverna på dagens IV fullföljer en gymnasieutbildning vilket gör kvalitetsinsatser på detta område högt prioriterade. Den som är 19@20 år och inte har en fullföljd gymnasieutbildning har ett sämre utgångsläge på väg in i vuxenlivet med större risk för arbetslöshet och därmed mindre möjligheter att förverkliga sina livsdrömmar. Förbättringar för den grupp som av en eller annan anledning inte fått med sig nödvändiga kunskaper från är därför mycket angelägna. När IV infördes var en av avsikterna att inte reglera i alltför stor utsträckning för att på så sätt skapa frihet att utforma verksamheten efter elevernas förutsättningar och behov. Det har dock visat sig att variationen mellan kommunerna är stor när det gäller både omfattning och resurser. Regeringen presenterar därför i propositionen Kunskap och kvalitet @ elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (2003/04:140) en förstärkning av kvaliteten på individuella program. Elever som följer ett individuellt program bör få utbildning på heltid. Regeringen återkommer i budgetpropositionen om finansieringen av detta utökade kommunala åtagande.
frs · GR121097 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1097 om gränserna för studentkårernas mandat har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att förtydliga studentkårernas mandat i regelverket. Av förordningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor framgår att studentkårernas syfte är att främja medlemmarnas studier och vad som har sammanhang med studierna. Denna reglering tydliggör studentkårens ställning som en demokratisk sammanslutning för alla studenter med en klart definierad uppgift. I nämnda förordning finns även en ordning för att upprätthålla att studentkårernas verksamhet ska stödja medlemmarnas studier. Studentkårens beslut får efter prövning undanröjas av högskolans styrelse om det begärs av en tiondel av kårens medlemmar eller minst 100 medlemmar. Högskolestyrelsens beslut får vidare överklagas hos . Regleringen av studentkårernas syfte tillsammans med överklagandemöjligheten stärker studentkårernas möjlighet att effektivt verka i studenternas intresse. Om det vid ett överklagande skulle visa sig att bestämmelserna inte fyller den funktion som de är avsedda för och studentkårernas syfte enligt förordningen därmed inte skulle kunna värnas, kan det finnas anledning att se över reglerna. Kårobligatoriet utgör en stabil grund för studentinflytande och den viktiga verksamheten vid studentkårer och nationer. Regeringen har gjort en rad insatser för att stärka studenternas rättigheter i högskolan, bland annat har studenterna fått ökad representation och reglerad rätt att medverka i alla beslutande och beredande organ inom universitet och högskolor. Ett starkt studentinflytande genom studentkårernas verksamhet är också en förutsättning för att studenternas rättssäkerhet bevakas på ett bra sätt. Regeringen har fattat beslut om en rad åtgärder som förbättrar och tydliggör rättssäkerheten för studenter inom högskolan. Jag tycker att det är viktigt att de bestämmelser som berör studenterna är tydliga, klara och tillämpas lika för alla.
frs · GR121098 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1098 om mikrobicider har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att anslag till forskning om mikrobicider anslås. Kampen mot hiv/aids innehåller flera olika inslag. I FN-deklarationen mot hiv/aids slogs fast att det förebyggande arbetet ska stå i centrum. Vår viktigaste uppgift måste vara att förhindra att smittan sprids ytterligare. Därutöver måste insatser göras för att öka möjligheterna för fattiga människor att få vård och behandling, inklusive tillgång till bromsmediciner, stärka forskningen och öka stödet till arbetet med att få fram vacciner. Dessutom kräver de allvarliga följderna av hiv/aids i de hårdast drabbade länderna åtgärder för att lindra verkningarna, som ju slår mot så gott som varje sektor i samhället. Enligt regeringens uppfattning kräver ett framgångsrikt arbete mot hiv/aids att varje länk i denna kedja förstärks. I denna kedja utgör forskning om mikrobicider således ett av flera viktiga led. Hiv/aids är som bekant ett av de fyra områden där regeringen gör särskilda satsningar. Bland dessa ingår höjda svenska anslag till flera FN-organ som arbetar med hiv/aids. Även Sida har fått i uppdrag att öka sina insatser mot hiv/aids. När det gäller specifikt frågan om mikrobicider vill jag först understryka hur värdefulla dessa skulle kunna vara i arbetet mot spridning av hiv/aids. Skeva maktförhållanden mellan kvinnor och män samt begränsade möjligheter för kvinnan att bestämma över sin egen kropp gör att kvinnor är särskilt utsatta i många länder. Kondom är det främsta skyddet mot hiv/aids, men det är tyvärr inte självklart att kvinnan ges möjlighet att styra över dess användning. Genom mikrobicider skulle kvinnan ges en möjlighet att själv skydda sig mot hiv/aids, eftersom kvinnan självständigt kan besluta om dess användning. Genom att på olika sätt stärka kvinnors ställning och makt, till exempel över rätten till sin egen kropp, kan vi nå viktiga framsteg i kampen mot hiv/aids. Det mesta av den forskning kring hiv/aids som Sida stöder är av vikt för utvecklingen av såväl mikrobicider som vacciner. Bidraget till de olika program som Sida stöder som gäller mikrobicidrelaterad forskning uppgår till . Därtill ska läggas de anslag för hiv/aids-forskning som finns i vissa bilaterala forskningsprogram. är det land som får mest stöd för hiv/aids-forskning och avsätts under perioden 2004@2007 för forskning som direkt eller indirekt rör mikrobicider. Bekämpningen av hiv/aids kommer också fortsatt att vara ett högt prioriterat område för den .
frs · GR121099 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1099 om kontakter med och den svenske medborgaren på Guantánamobasen Från amerikansk sida har inte någon rättsligt hållbar grund för frihetsberövandet av den svenske medborgaren presenterats. Om så inte sker, anser regeringen således att bör friges. Detta är en position som framförts till den amerikanska regeringen, och som, på lämpligt sätt, kommer att upprepas vid mitt besök hos president .
frs · GR121100 · 2004-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1100 om barn som bevittnat våld i närstående relationer har frågat mig vilka åtgärder som jag tänker vidta för att ge barn som bevittnat våld i hemmet chans till hjälp, läkning och återupprättelse. Jag ser det som en viktig uppgift för mig och regeringen att synliggöra barn som lever i utsatta situationer och förbättra förhållandena för dem. Det finns alltid saker som kan bli bättre och vi kan aldrig luta oss tillbaka och anse att vi gjort tillräckligt när det gäller dessa frågor. Det är som är samhällets yttersta skyddsnät. Barn som far illa måste uppmärksammas så att de får adekvat stöd, hjälp och skydd på ett tidigt stadium. Polisen spelar en viktig roll i arbetet med att upptäcka barn som blir vittne till våld i sin familj eftersom polisen ofta är först på plats när ett brott begåtts. Det är därför viktigt att polisen har rutiner så att de berörda barnen verkligen blir kända för . Ett sådant ansvar åvilar inte endast polisen utan även andra myndigheter som kommer i kontakt med barn som misstänks fara illa. För att resultatet av samhällets insatser för barn som lever i utsatta situationer ska bli så positivt som möjligt krävs att de myndigheter som kommer i kontakt med dessa barn samverkar. , och Myndigheten för skolutveckling ska på uppdrag av regeringen ta fram en strategi för samverkan när det gäller barn som far illa eller riskerar att fara illa. Uppdraget ska redovisas . För att skapa ett bättre straffrättsligt skydd för barn i utsatta situationer införde på initiativ från regeringen en straffskärpningsgrund som ska tillämpas när ett brott har varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående. Bestämmelsen är inte begränsad till situationer när brottet riktar sig direkt mot barnet utan gäller också då ett barn tvingas bevittna att en förälder blir slagen av den andre föräldern. Jag tror att vi alla är överens om att barn som bevittnar våld inom familjen har rätt till hjälp och stöd i olika former från samhället. För att hjälpa barn som lever under sådana här förhållanden kan en möjlighet till ekonomisk kompensation för det övergrepp som barnet fått utstå vara ett ytterligare stöd. Inom utreds just nu förutsättningarna för att ge barn som bevittnar våld inom familjen en form av brottsskadeersättning. Jag vill dock understryka att ett eventuellt införande av en sådan ersättning aldrig kan befria samhället från ansvar för att ge barn övriga former av stöd och hjälp.
frs · GR121101 · 2004-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1101 om soft air guns och vapenattrapper har frågat om jag avser att verka för att lagstiftningen rörande soft air guns och vapenattrapper skärps. Med vapenattrapper menas egentligen endast föremål som liknar vapen men inte kan användas som sådana. Det finns och saluförs en betydande mängd sådana föremål, varierande från repliker av riktiga vapen till enkla vattenpistoler, cigarettändare och andra föremål. Med soft air guns avses i första hand ett slags målskyttevapen med sådan begränsad effekt att innehavstillstånd endast krävs om innehavaren är . Med hänsyn till vapnets begränsande effekt är det inte risken för skada som anses utgöra det huvudsakliga problemet med soft air guns, utan det förhållandet att dessa ofta är förvillande lika riktiga vapen. Att finna en ändamålsenlig och effektiv reglering när det gäller vapenattrapper och soft air guns är inte okomplicerat. Exempelvis har såväl 1987 som vapenutredningar konstaterat att ett försök att definiera vad som ska utgöra vapenattrapper stöter på betydande avgränsningsproblem. Utredningarna ledde inte fram till någon lagstiftning i dessa delar. Jag delar uppfattning att det finns problem med användningen av vapenattrapper och soft air guns och jag har därför initierat ett arbete där frågan om ändrade regler på nytt övervägs. Avsikten är att ett förslag ska kunna remitteras .
frs · GR121102 · 2004-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1102 om utbildning av civilpliktiga brandmän har frågat mig vad jag avser att göra för att utbildningen av civilpliktiga brandmän får fortsätta vid räddningsskolan i och i . Totalförsvarets behov av personal tryggas genom totalförsvarsplikten. Totalförsvaret är den verksamhet som behöv för att förbereda för krig. Totalförsvarsplikten kan fullgöras genom värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt. Civilplikten fullgörs i de verksamheter inom totalförsvaret som regeringen föreskriver. genomförs grundutbildning med civilplikt för krigsplacering inom elberedskapen, och polisen. De civilpliktiga kompletterar redan befintliga strukturer inom det civila försvaret, vilket kan jämföras med värnpliktiga som till stor del utgör bemanningen av krigsförband inom Försvarsmakten. För värnplikt och civilplikt ska, enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, det antal totalförsvarspliktiga skrivas in som i krig behövs i Försvarsmakten och det civila försvaret eller för Försvarsmaktens fredstida beredskap. har i en rapport till regeringen redovisat myndighetens uppfattning att den kunskap som har byggts upp inom ramen för utbildning av civilpliktiga inte behöver vidmakthållas i nuvarande omfattning. Behovet av civilpliktig personal för det civila försvaret bedöms vara obefintligt i nuvarande säkerhetspolitiska läge. I rapporten föreslås att utformningen och förutsättningarna för de förstärkningsresurser som kan behövas vid svåra påfrestningar på samhället i fred ska utredas ytterligare av tillsammans med andra berörda aktörer. Syftet ska vara att visa om och vilket behov det finns av förstärkningsresurser inom polis, akutsjukvård, räddningstjänst och inom reparationsfunktioner (för till exempel elnätet). Regeringen kommer att till lämna en försvarspolitisk proposition. Avsikten är att i den propositionen behandla frågan om civilpliktsutbildningen.
frs · GR121104 · 2004-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1104 om motorevenemang har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att större motorevenemang ska kunna arrangeras i med tanke på polisens tillståndskostnader. Jag kan inte kommentera vilka överväganden som polisen gjort i just det enskilda fall som frågeställaren tar upp i sin fråga. Allmänt gäller dock att enligt 2kap. 26§ ordningslagen (1993:1617) ska den som i vinstsyfte anordnar en offentlig tillställning ersätta polismyndighetens kostnader för att hålla ordning vid tillställningen. Bakgrunden till bestämmelsen är att i de fall då kommersiella intressen utgör syftet med en allmän sammankomst är det skäligt att i vissa fall låta anordnaren bära den kostnad för ordningshållningen som sammankomsten för med sig. En sådan ordning anser jag vara fullt rimlig. Särskilt mot bakgrund av de problem som uppstår ofta kan tillskrivas den försäljning och förtäring av alkohol som förekommer i samband med sådana sammankomster. Det är polismyndigheten som gör bedömningen om arrangören anordnar tillställningen i vinstsyfte. Det är varje enskild polismyndighet som beslutar om ersättningens storlek. Regeringen har i förordningen (1982:789) om ersättning för polisbevakning och för anslutning av larmanläggningar till polisen m.m. meddelat föreskrifter om hur polismyndighetens kostnader ska beräknas. En grundläggande princip är att polismyndigheten ska få full kostnadstäckning för det arbete som är hänförligt till ansvaret för allmän ordning och säkerhet. Övriga polisiära uppgifter som till exempel att förhindra brott, ingripa när brott begås eller att övervaka trafiken omfattas inte av ersättningsskyldigheten. gjorde regeringen en översyn av avgifternas storlek. Regeringen fann då att polismyndigheterna inte fick full kostnadstäckning för polisbevakningen. Av den anledningen höjde regeringen avgifternas storlek till dagens nivå. Avsikten med skyldigheten för arrangören att ersätta polisens faktiska kostnader för att upprätthålla ordningen vid sådana allmänna sammankomster är självfallet inte att förhindra att större evenemang arrangeras i . Idrottsevenemang och arrangemang anordnade av ideella föreningar är, precis som frågeställaren skriver, undantagna från att bära dessa kostnader. Större kommersiella arrangemang torde ha goda förutsättningar att bära sina egna kostnader.
frs · GR121105 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1105 om fastighetsmäklarnämnd till har frågat mig vad jag avser att göra för att verkställa det förslag som statsrådet presenterade i om att skulle lokaliseras till . Inom konsumentpolitiken pågår en bred översyn av politikområdet med anledning av att den nuvarande handlingsplanen löper ut (proposition 2000/01:135). Översynen omfattar också myndigheternas roller och ansvar. Statskontoret och () har till regeringen överlämnat två rapporter (Statskontoret 2004:9 och ESV 2004:1) som behandlar bland annat småmyndigheternas situation. Jag kan också berätta att planerar en översyn av fastighetsmäklarlagen (1995:400). Avsikten är att utredaren även ska titta på organisation. Som säkert förstår måste därför den här frågan övervägas ytterligare innan jag kan lämna besked om vad som ska hända med .
frs · GR121106 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1106 om demensvården har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta med anledning av Demensarbetsgruppens rapport och situationen inom demensvården. Regeringen bemyndigade mig att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att sammanställa kunskaper om situationen för personer med demenssjukdomar och deras anhöriga samt identifiera utvecklingsområden. överlämnade arbetsgruppen, som bland annat bestod av representanter för anhöriga, , , och universiteten, departementspromemorian På väg mot en god demensvård @ Samhällets insatser för personer med demenssjukdomar och deras anhöriga. Demensarbetsgruppen har lyft fram goda exempel, gjort bedömningar avseende vilka insatser som behöver ges en vidare spridning samt lämnat förslag på områden som är viktiga att prioritera och utveckla. Bland annat framhålls att en god kunskap krävs i primärvården för att identifiera och utreda misstänkt demens och för att personer som har behov av kvalificerad utredning ska remitteras till specialist. Dessutom klargörs att samverkan mellan primärvård och specialistsjukvård samt mellan landsting och kommuner är viktig redan i samband med utredningen så att förutsättningar skapas för att planera för stödinsatser. Demensarbetsgruppens förslag bereds inom . Som ett led i utvecklingsarbetet finansierar , och gemensamt projektet bättre demensvård. Projektet innebär att kommuner, landsting och offentligt finansierade privata vårdgivare erbjuds att delta med tvärfunktionella team i ett lärandestyrt förbättringsarbete med avsikt att stimulera verksamhetsutveckling i samverkan. Dessutom kan nämnas att en hjälpmedelssatsning startats med finansiering från Allmänna arvsfonden. och anhörigföreningarna genomför en försöksverksamhet med syfte att öka användningen av teknik för personer med demenssjukdom för att förbättra stödet i det dagliga livet för ökat oberoende, trygghet och säkerhet. Vidare kan nämnas att demensvården utgör ett viktigt inslag i de diskussioner som förs mellan regeringen och företrädare för och om möjligheterna att utveckla bland annat kvaliteten och tillgängligheten i vård och omsorg. Min bedömning är att de kunskaper som förmedlas och de förslag som lämnas skapar goda förutsättningar för att förbättra och utveckla vården och omsorgen om personer med demenssjukdomar.
frs · GR121107 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1107 om lättöppnade läkemedelsförpackningar har frågat konsumentministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att förpackningsindustrin ska ta sitt producentansvar och tillverka lättillgängligare förpackningar. Bakgrunden till frågan är att bedriver en kampanj för att uppmärksamma problemen med att öppna olika läkemedelsförpackningar. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska besvara frågan. Det är en angelägen fråga som tar upp. När genomförde ett temaår om reumatiska sjukdomar framkom det att av 116 problemfrågeställningar riktade till reumatiker kom problem med otillgängliga läkemedelsförpackningar så högt som på åttonde plats efter trötthet, värk, funktionsnedsättning med mera. I den problemanalys kring hantering av läkemedelsförpackningar som genomförde under temaåret framkom också att nästan alla läkemedelsförpackningar var svåra att hantera för människor med nedsatt handstyrka. Detta är naturligtvis mycket allvarligt. har i samarbete med , (), () och About Design undersökt förutsättningarna för att läkemedel ska kunna finnas tillgängliga i lätthanterliga förpackningar. En förstudie har genomförts, bland annat med ett bidrag på 250000kr från Allmänna arvsfonden. Enligt vad jag har erfarit kommer nu att fortsätta sitt arbete för att göra läkemedelsförpackningarna lättare att öppna. Ett mål som har satts upp är att läkemedelsförpackningar ska kunna öppnas, doseras och återförslutas också av den som inte har full handfunktion. Jag vet att är involverat i diskussionerna och att verket är berett att sätta av resurspersoner för att ingå i en kommande referensgrupp. Jag följer arbetet för att göra läkemedelsförpackningarna mer lättillgängliga med stort intresse. Det är viktigt att uppmärksamma läkemedelsindustrin på problemen men också att förmedla budskapet till förpackningsindustrin för övriga varor, särskilt för dagligvaror. Lättöppnade förpackningar borde kunna vara ett konkurrensmedel.
frs · GR121108 · 2004-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1108 om DC3:ans framtid har frågat samordningsministern om vilka åtgärder han är beredd att vidta för att den bärgade DC3:an ska förbli en del av vår 1900-talshistoria. Samordningsministern har i sin tur bett mig svara på frågan. Den tragiska händelsen är en del av historia. Det var kallt. Det fanns en stor känsla av osäkerhet och hotet om ett nytt världskrig var påtagligt. Som ett led i att öka säkerhet påbörjades efter luftburen signalspaning utmed våra kuster. Signalspaning utgjorde då och utgör en viktig del av arbetet med att stärka vår säkerhet. Det är i detta sammanhang som nedskjutningen av DC3:an måste ses. Hemlighetsmakeriet kring signalspaningen har sin grund i att det uppfattades som provocerande att bedriva underrättelseverksamhet mot grannstater. Det var först som öppet redovisade att myndigheten bedrev signalspaning. Detta hemlighetsmakeri fick bland annat till följd att det tog innan de omkomna hedrades offentligt och att de anhöriga inte fått det stöd som de själva önskat. Hur vi ska bevara och åskådliggöra vår kalla krigshistoria är en fråga som vi ständigt brottas med. När vi nu diskuterar vad som ska hända med den bärgade DC3:an är det en fråga som såväl handlar om hur vi ska hedra minnet av de omkomna som hur vi åskådliggör denna viktiga händelse i svensk historia. Vi måste komma ihåg att detta är en fråga inte enbart för berörda myndigheter utan också för de anhöriga. Frågan behandlas av de berörda myndigheterna. Regeringen kommer därefter ta ställning i frågan.
frs · GR121109 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1109 om pris- och löneuppräkning inom kulturområdet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att reellt kompensera kulturinstitutionernas ökade pris- och lönekostnader. För att förhindra att myndigheternas förvaltningsanslag ska urholkas till följd av inflation och löneökningar görs en pris- och löneomräkning av myndigheternas förvaltningsanslag . Den baseras bland annat på löneutvecklingen för arbetare inom tillverkningsindustrin. Vid beräkningen görs ett avdrag för produktivitetsutvecklingen motsvarande ett årligt genomsnitt av utvecklingen inom den privata tjänstesektorn . Motivet för detta är att den statliga lönebildningen inte ska inverka negativt på den konkurrensutsatta sektorns konkurrensförmåga. En särskild utredare har på regeringens uppdrag bland annat granskat den teknik som används för justering av lönekostnadsandelen i myndigheternas anslag. Betänkandet Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten @ en samlad utvärdering (SOU 2002:32) har remissbehandlats. När det gäller utredningens förslag beträffande tekniken för justering av lönekostnadsandelen i myndigheternas förvaltningsanslag pågår en beredning inom . Jag kan självfallet inte föregripa resultatet av denna beredning.