ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12257 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:257 om etnisk kvotering och allas likhet inför lagen har frågat hur han avser att motverka det offentligas glidning bort från principen om allas likhet inför lagen till förmån för kvotering och diskriminering på etniska faktorer, varvid han hänfört sig till antagningen till högskoleutbildning. Frågan har därför överlämnats till mig. Inledningsvis vill jag nämna att begreppet kvotering inte förekommer i svensk lagstiftning. Däremot finns det vissa bestämmelser av främjandekaraktär som brukar betecknas positiv särbehandling. För att stimulera högskolorna att utveckla sina antagningsmetoder har det införts en särskild bestämmelse i högskoleförordningen (1993:100) om det så kallade alternativa urvalet. Enligt bestämmelsen får högskolorna bestämma urvalsgrunder som innefattar vissa förkunskaper eller andra sakliga omständigheter @ det vill säga som för utbildningen utgör sakliga omständigheter @ till högst av nybörjarplatserna. Begreppet sakliga omständigheter anknyter till regeringsformens bestämmelser om att den offentliga förvaltningen i sin verksamhet ska iaktta saklighet och opartiskhet. I syfte att göra urvalsreglerna tydligare för högskolorna på detta område pågår ett arbete inom . Min ambition är att fortsätta driva den politik som regeringen tidigare haft i frågan. Jag vill i sammanhanget också peka på att en parlamentarisk kommitté, , håller på att göra en genomgripande översyn av lagarna mot diskriminering. Jag utgår från att de som utövar offentlig verksamhet vidtar åtgärder som är förenliga med gällande lagstiftning och praxis.
frs · GS12258 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:258 om könsbalansen i kommittéväsendet har frågat statsrådet vilka åtgärder han kommer att vidta för att rätta till den skeva könsbalansen i den parlamentariska kommitté som ska göra en samlad översyn av regeringsformen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att frågan ska besvaras av mig. Jag delar uppfattning att kommittén har fått en skev könsfördelning. har emellertid, på sedvanligt sätt, ombett partierna att lämna förslag på företrädare för respektive parti och då också uppmanat partierna att nominera både kvinnor och män. Efter att flera partier endast nominerat män skickade Statsrådsberedningen ytterligare ett brev i vilket dessa partier uppmanades att lämna förslag på en kvinnlig ledamot. I brevet sades uttryckligen att kommittén annars riskerade att få en skev könsfördelning. Det kom dock inte in några nya nomineringar. Mot denna bakgrund och eftersom det ligger i sakens natur att samtliga de partier som är företrädda i riksdag bör delta i översynen av regeringsformen, har kommittén kommit att få fler manliga än kvinnliga ledamöter.
frs · GS12260 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:260 om lantmäterimyndigheternas uppdragsverksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att begränsa de statliga lantmäterimyndigheternas uppdragsverksamhet i och i andra tillväxtområden. Uppdragsverksamheten är en av många frågor som behandlas i betänkande (SOU 2003:111). pågår beredning av en proposition där regeringen samlat avser att ta ställning till alla de förslag som lagt fram och min ambition är att regeringen ska redovisa sina överväganden och förslag för /05. Jag instämmer i att det är viktigt att förtydliga myndigheternas uppdragsverksamhet för att undvika en snedvridning av konkurrensen men jag vill inte föregripa det beredningsarbete som pågår.
frs · GS12261 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:261 om besparingar på har frågat mig hur jag bedömer att besparingar på kommer att leda till att anstalten kan erbjuda en bättre och säkrare kriminalvård. Jag fick en liknande fråga från (). Jag framhöll då att kriminalvården kommer att få betydande resurstillskott. Regeringen har föreslagit att kriminalvårdens anslag höjs med . För att tillskotten ska göra största möjliga nytta är det viktigt att resurserna används på bästa sätt. Inom kriminalvården pågår ett arbete för att effektivisera verksamheten. Det handlar till exempel om att utnyttja nuvarande anstaltsplatser bättre, att bli bättre på att pressa kostnader vid byggande av nya platser men också om att hitta effektivare arbetsformer. Kriminalvården har redovisat hur användandet av personalresurserna kan effektiviseras. Av redovisningen framgår att betydande effektiviseringar kan göras utan att säkerhet, rättssäkerhet eller programverksamhet eftersätts. Med de stora resurstillskott som regeringen föreslagit, parallellt med de effektiviseringar som kriminalvården själv genomför, finns goda förutsättningar att utveckla en ännu bättre och säkrare kriminalvård.
frs · GS12262 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:262 om sanktioner mot regim har frågat mig om jag, liksom , avser att utnyttja handelsrestriktioner som ett påtryckningsmedel på militärdiktaturen i för att den ska frige landets rättmätiga ledare ? Regeringen ser med ökad oro på den negativa politiska utvecklingen i . De senaste uppgifterna om arresteringen av premiärminister och avskedandet av utrikesministern och vice utrikesministern är synnerligen bekymmersamma. Situationen är särskilt allvarlig vad gäller förbrytelser mot mänskliga rättigheter och övergreppen visar inga tecken på att avta. Oppositionsledaren sitter fortfarande i husarrest, FN:s sändebud Razali och MR-rapportör har inte släppts in i respektive . och EU:s Burmapolitik drivs inom ramen för samarbetet inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. EU har riktat internationella sanktioner gentemot den burmesiska regimen. Sanktionerna har förstärkts och förlängts, senast genom beslut av ministerrådet . Den senaste skärpningen berodde på att inte tillmötesgått de krav som EU:s utrikesministrar ställt på för att acceptera att upptogs som medlem i Asia-Europe Meeting (ASEM). De tre villkor som EU:s utrikesministrar enades om var 1) inbjudandet av for Democracy (NLD) och andra oppositionsgrupper, inklusive etniska minoriteter, till nationalkonventet, 2) frisläppandet av Aung , samt 3) tillåtandet av hennes parti, NLD, att verka fritt samt att dess medlemmar skulle få verka fritt och delta i nationalkonventet. Den senaste skärpningen av sanktionerna innebar att den förteckning över personer som omfattas av visumförbud till EU och frysning av tillgångar, löpande kommer att utökas till att även omfatta tjänstgörande militärer av brigadgenerals grad och däröver samt deras familjemedlemmar, samt ett förbud mot att ställa finansiering till förfogande för namngivna burmesiska statsägda företag. Förbudet genomförs genom en rådsförordning. Ett undantag ska gälla för förpliktelser i kontrakt som redan ingåtts vid sanktionernas införande. Frågan om att införa någon form av handelsembargo mot , utöver vad som redan beslutats om vapenembargo och embargo avseende handel med utrustning som kan användas vid internt förtryck, har ej aktualiserats i samband med den senaste skärpningen av sanktionerna. Regeringen kommer att fortsätta bevaka det politiska läget i och verka för fortsatta sanktioner till dess att läget förbättrats. försöker också på olika sätt öka engagemanget hos medlemsstaterna i () för att sätta ytterligare press på militärjuntan att vidta åtgärder som leder till att utvecklas i demokratisk riktning.
frs · GS12263 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:263 om rättvisare utjämningssystem inom LSS har frågat statsrådet hur hon avser att förändra utjämningssystemet inom LSS för att göra det mer rättvist och inte missgynna kommuner som till exempel . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det utjämningssystem som infördes syftar till att utjämna kostnader mellan kommunerna för insatser som ges enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Kostnaderna per invånare varierar stort per kommun. har inte beslutat om några ändringar i LSS när det gäller rätten att träffa avtal om kostnadsansvar med en annan kommun. De förutsättningar och värderingar som vi tidigare gemensamt beslutat om ligger alltså fast. Det innebär att det inte finns något ändrat synsätt mot tidigare när det gäller kostnadsansvaret för en insats som ges i en annan kommun än den som beslutat om insatsen. En kommun kan med andra ord inte övervältra kostnader på en annan kommun med hänvisning till kostnadsutjämningssystemet. Däremot har regeringen reglerat vilka personuppgifter som kommunerna ska lämna till enligt förordning (2004:16) om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service till vissa funktionshindrade. Denna reglering avser den statistik som ingår i begreppet officiell statistik. Detta har emellertid inte på något sätt förändrat ansvaret för denna verksamhet. Den problematik som tas upp i frågan har tidigare kommun- och bostadsminister besvarat i till exempel riksdagsfråga 2003/04:1431 samt i interpellation 2004/05:2. Jag finner inget skäl att ha en annan åsikt än min företrädare. Kostnadsutjämningssystemet bidrar till rättvisa eftersom de kommuner som har höga kostnader och många personer som har insatser enligt LSS får bidrag och de kommuner som har låga kostnader och få personer med insatser får betala en avgift. Jag har inte för avsikt att nu föreslå några ändringar i kostnadsutjämningssystemet.
frs · GS12264 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:264 om vinst i friskolor har frågat om jag avser att lämna utredningsdirektiv som syftar till att hindra fristående skolor från att göra vinst. Regeringen har sett det som intressant att pröva möjligheterna att tillskapa en särskild bolagsform som är särskilt anpassad för verksamhet som inte drivs i vinstsyfte, men som i övrigt ger företaget goda möjligheter att bedriva verksamheten. Därför tillkallades en särskild utredare (dir. 2002:30) med uppdrag att utreda frågor om ett nytt slag av aktiebolag för icke vinstutdelande verksamhet. I betänkandet Aktiebolag med begränsad vinstutdelning (SOU 2003:98) har utredaren föreslagit två alternativ. I det ena ska ingen vinstutdelning kunna äga rum till aktieägarna. I det andra ska en begränsad vinstutdelning vara tillåten, som skulle kunna ses som en återbäring på tillskjutet kapital. Betänkandet har remissbehandlats och frågan om en ny form av aktiebolag för verksamhet som inte drivs i vinstsyfte övervägs inom . En sådan bolagsform kan också vara intressant på skolområdet, eftersom utbildningen för barn och ungdom ska finansieras med skattemedel, som man inte har rätt att ta ut avgifter för utbildningen. övervägs även om en sådan alternativ bolagsform kan introduceras på utbildningsområdet. Några beslut har dock inte fattats.
frs · GS12265 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:265 om har frågat mig om jag ämnar vidta åtgärder för att Europavägsklassificera . Jag har även tidigare fått frågor om möjligheten att klassificera som . Mitt svar då har varit att Europavägnätets omfattning beslutas inom ramen för FN:s ekonomiska kommission för , ECE. Inom ECE har medlemsländerna kommit överens om att Europavägnätet företrädesvis ska bestå av motorvägar och andra vägar som har en mycket hög teknisk och trafiksäkerhetsmässig standard. I finns flera Europavägar som inte uppfyller standardvillkoren. Inte heller , som sträcker sig från till , uppfyller dessa villkor. Regeringen beslutade att sträckan Älvängen@Trollhättan på ska byggas ut till fyra körfält. Åtgärden är viktig för den fortsatta industriella utvecklingen i regionen, men ändrar inget i sak när det gäller frågan om klassificering av som . Därför är jag inte beredd att argumentera för att ska få ytterligare en som inte uppfyller de uppställda standardvillkoren.
frs · GS12266 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:266 om sekretess för 3G-systemet har frågat mig om det finns något avgörande skäl till att måste ha en mer långtgående sekretess än . Frågan avser ett utlämnande av samtliga uppgifter om sändare för ur landets frekvens och tillståndsregister som , , förfogar över. Det innehåller bland annat positioner över alla radiosändare inklusive sådana för just . PTS ska vid prövning av en begäran om utlämnande av allmänna handlingar tillämpa sekretesslagen. Enligt PTS har försvarssekretessen utgjort ett hinder mot ett utlämnande av samtliga uppgifter i registret. Denna bedömning har också slagits fast av Kammarrätten. Jag kan som statsråd inte påverka denna bedömning. När det gäller 8 kap. 6§ sekretesslagen som hänvisar till, har enligt PTS marknaden utvecklats på ett sådant sätt att det inte finns skäl att tillämpa bestämmelsen i aktuellt avseende. Som skriver så lämnar PTS ut uppgifter om var enskilda radiosändare finns inom geografiskt begränsade områden. Men jag vill också berätta att PTS utreder om de kan lämna ut fler uppgifter än man gör utan att det skadar rikets säkerhet. Sådan information skulle då kunna göras tillgänglig via nätet. Jag ser inget skäl att föreslå några ändringar i sekretesslagstiftningen mot bakgrund av frågeställning.
frs · GS12267 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:267 om Tåg i Bergslagen har frågat hur jag ska agera så att kommunikationerna i inte försämras. menar att Rikstrafikens kommande besparingar kommer att slå hårt mot . Jag delar åsikt om att det är mycket viktigt att ha goda kommunikationer i hela landet. Statens köp av interregional persontrafik syftar till att upprätthålla transportpolitiskt angelägen trafik som inte kan bedrivas på kommersiella villkor. Denna trafik har stor betydelse för att trygga en god tillgänglighet och en positiv regional utveckling i hela landet, inte minst genom att främja förutsättningarna för långväga arbetspendling, tjänsteresor, kompetensutveckling och turism. Rikstrafiken har ett åtagande att säkerställa interregionala förbindelser men har just nu en mycket ansträngd ekonomi. Detta beror bland annat på ökade kostnader för flygtrafikupphandlingarna men också Gotlandstrafiken och delar av tågtrafiken har drabbats av ökade kostnader. Rikstrafiken ser över hela sin upphandlingsverksamhet för att identifiera möjliga besparingsåtgärder. Jag kan dock lugna med att enligt uppgift från Rikstrafiken ger nuvarande samverkansavtal om tågtrafik i Bergslagen mycket små möjligheter @ om några @ att utverka besparingar i trafiken på kort sikt. Avslutningsvis vill jag påminna om att utbyggnaden av förbi Sala har hög prioritet. En satsning som i förlängningen klart bidrar till att förbättra kommunikationer.
frs · GS12268 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:268 om villkor för att kunna erhålla EU-stöd har frågat mig om jag bedömer att det är ett problem om villkoren för att erhålla EU-stöd för betesmarker skiljer sig åt mellan olika EU-länder. Den beslutade reformen av vår gemensamma jordbrukspolitik innebär att det för medlemsländerna finns ett utrymme för att besluta nationellt hur reformen ska genomföras i flera delar. Som exempel kan nämnas graden av frikoppling samt om stöden ska regionaliseras eller betalas ut som ett gårdsbaserat stöd. När det gäller villkoren för skötsel av betesmarker finns det ett regelverk som tillämpas på all stödberättigad areal som föreskriver att ett krav för fullt stöd är regler om till exempel folkhälsa, djurhälsa och miljö efterlevs. Dessutom finns det normer för hur villkoret om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden kan uppfyllas. För det senare finns det således ingen lagstiftning utan det är snarare ett ramverk för hur uppfyllandet av villkoren kan gå till. Anledningen till detta är att det finns stora skillnader i de naturliga förutsättningarna och vegetationstyp mellan medlemsländerna. För områden som har små igenväxningsproblem skulle sannolikt ett beteskrav anses vara ett överdrivet villkor. Som framgår av regeringens skrivelse till 2003/04:137 Genomförande av EU:s jordbrukspolitik i , anser regeringen att bevarandet av de aktuella markernas natur- och kulturmiljövärden bör skötas genom aktivt markutnyttjande med betande djur. Hävdkraven bör därför utformas på ett sådant sätt att aktivt nyttjande av betesmarkerna med betande djur i praktiken utgör en grundförutsättning för att kraven ska kunna uppfyllas. Detta skulle kunna bidra till att stävja en oönskad utveckling där aktiva, djurhållande jordbrukare förlorar nyttjanderätten till betesmark till förmån för brukare som inte har för avsikt att nyttja marken på ett sätt som långsiktigt säkerställer markernas natur- och kulturmiljövärden. En sådan tillämpning lägger dessutom en bra grund för arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålet om Ett rikt odlingslandskap. håller på att utarbeta regler för villkor om skötsel av betesmarker.
frs · GS12269 · 2004-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:269 om de långa häktningstiderna i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en häktad svensk medborgare ska få sin sak prövad i rättegång i . känner väl det fall som åsyftas. Personen i fråga häktades . Därefter har han blivit dömd till arton månaders fängelse i ett annat mål och är frihetsberövad. Det bör framhållas att är anslutet till för mänskliga rättigheter. Enligt artikel 5.3 i konventionen ska den som berövas friheten som misstänkt för brott ha rätt till rättegång inom skälig tid. Av praxis följer att bedömningen av vad som är skälig tid beror på omständigheterna i det enskilda fallet. har också kommenterat förhållandena för de frihetsberövade i , särskilt i ett angivet fängelse i där den svenske medborgaren befinner sig. Representanter för i och konsulat i har besökt den svenske medborgaren ett flertal gånger, , och han har inte framfört något klagomål emot den avdelning i fängelset där han vistas och där han även beretts möjlighet till arbete.
frs · GS12270 · 2004-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:270 om gas- och naturtillgångar är fattigaste land och både och EU:s största biståndsmottagare i . För en hållbar utveckling, och inte minst hållbar statsfinansiell situation, måste landet även uppbåda egna resurser. Gastillgångarna är i det perspektivet mycket viktiga för landet. genomfördes en folkomröstning om framtida gaspolitik. Resultatet av folkomröstningen gav ett mandat att presentera ett förslag som innebär att exploateringen av gastillgångarna i större utsträckning ska komma utvecklingen i landet tillgodo. Ett utkast till ny kolväteslag diskuteras i parlamentet. Regeringens ursprungliga förslag har omarbetats av en kommission med representanter från parlamentets två kamrar och skrivningarna har skärpts i centrala hänseenden, till exempel när det gäller beskattningen av gasföretagen och kraven på företagen att acceptera nya kontrakt. Detta senare förslag har antagits i stort av parlamentets deputeradekammare som genomför en diskussion paragraf för paragraf. Det slutliga resultatet är fortfarande mycket ovisst. Inget av de förslag som har presenterats handlar om att nationalisera tillgångarna utan om att öka den statliga kontrollen över utvinningen av olje- och gastillgångarna. Detta är en komplicerad fråga då det innebär en balansgång mellan behov av rimliga inkomster från gastillgångarna och uppenbara behov av utländska investeringar för att kunna utvinna dessa. Ingen av folkomröstningens fem frågor tog explicit ställning till nationalisering eller inte. kommer, liksom övriga EU-länder, att fortsätta följa utvecklingen i landet.
frs · GS12271 · 2004-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:271 om försämrade villkor för kurderna i har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att lyfta frågan i EU om kurdernas mänskliga rättigheter inför förhandlingar om ett handelsavtal mellan och . EU:s bilaterala associeringsavtal med länder och områden i är de grundläggande byggstenarna för ett frihandelsområde i . Samtliga avtal innehåller också en klausul som betonar respekten för demokrati och mänskliga rättigheter. har åtta associeringsavtal slutits. När det gäller inledde förhandlingar vilka nu i princip är avslutade. Avtalsutkastet väntas gå till för godkännande. Därefter ska det undertecknas av medlemsstaterna efter ett rådsbeslut. När sedan ratificerat avtalet kan det börja tillämpas provisoriskt. Det sker efter det att notifierat om att ratifikationen har genomförts. Om avtalet börjar tillämpas provisoriskt träder klausulen om respekt för de mänskliga rättigheterna i kraft. Genom detta räknar EU med att ha möjlighet att påverka utvecklingen i i positiv riktning genom den regelbundna politiska dialog @ även på hög nivå @ som ska ske inom ramen för associeringsavtalet. EU:s grundinställning är att det finns större möjligheter att uppnå resultat på detta sätt än genom att verka för sanktioner och isolering. Jag vill också säga att inom EU finns ett klart medvetande om att har stora brister vad gäller respekten för de mänskliga rättigheterna. Detta drabbar hela befolkningen i landet men särskild fokus har lagts på kurdernas situation efter oroligheterna . Situationen där följs kontinuerligt av EU-ambassaderna i , inklusive av vår egen ambassad som mycket aktivt följer situationen för de mänskliga rättigheterna. UD är också i kontakt med här verksamma organisationer som följer utvecklingen för de mänskliga rättigheterna i . Jag kan försäkra frågeställaren att kommer att fortsätta att verka för att frågan om mänskliga rättigheter i , inklusive situationen för de syriska kurderna förblir högprioriterad inom EU.
frs · GS12272 · 2004-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:272 om inresemöjlighet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att utländska medborgare får möjlighet att söka visum till utan att behöva vända sig till diktaturer. Frågan ställs mot bakgrund av att inte har någon diplomatisk representation på som kan utfärda Schengenviseringar till . Enligt får endast ambassader eller lönade konsulat utfärda viseringar. har inte möjlighet att självt vara representerat med lönande myndigheter i alla världens länder. medger dock att medlemsländerna kan representera varandra vid utfärdandet av viseringar. har gjort framställningar till de länder som finns representerade på det vill säga , och . Dessvärre har inte något av dessa länder kunnat åta sig att representera . Det finns heller ingen skyldighet för ett Schengenland att åta sig att representera ett annat Schengenland. tog så sent som åter upp frågan om Schengenrepresentation med . I dessa fall måste en viseringssökande vända sig till en närbelägen svensk representation. Förutom på , som är närmast, finns svensk representation bland annat i och i .