ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11899 · 2004-03-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:899 av () till utrikesminister om brott mot mänskliga rättigheter i styrs av diktatorn . Han var tidigare i ledningen för . styr han landet med järnhand. Personkulten kring honom är helt i nivå med de mest kända diktatorerna i världen. Det finns bilder och statyer av honom överallt i landet, på gator, i skolor och fabriker. Nijazov har skrivit en bok som alla turkmener måste studera. Den heter Turkmenernas faders och profeters heliga bok. Den är till och med viktigare än . Opposition är förbjudet och straffas med fängelse. Det finns ett överflöd av poliser och angivare som rapporterar till polisen. och har läget i successivt blivit allvarligare. Nijazov försöker isolera landet. Inga turister, affärsmän eller journalister får komma in i landet, och ingen får längre lämna landet. Det finns oppositionella turkmener som tidigare lyckats fly landet. Deras organiserade oppositionsarbete straffas genom att deras släktingar i hemlandet fängslas. Det finns några oppositionella som bor i . På grund av deras engagemang har Nijazovs regim fängslat över 100 av deras släktingar. Risken är överhängande att dessa släktingar avrättas. Saparmurat Nijazov är en av världens värsta diktatorer. kan bidra till att få bort honom från makten i . Därför vill jag fråga vilka åtgärder utrikesministern i internationella sammanhang avser att vidta för att sätta tryck på regimen i så att alla turkmener får åtnjuta de mänskliga rättigheter som tillskrivs alla människor i hela världen.
fr · GR11900 · 2004-03-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:900 av () till utrikesminister om blockad och utvecklingen av demokrati på blockad av utgör en form av ekonomisk krigföring mot befolkningen i landet. Blockaden hämmar den ekonomiska utvecklingen. Blockaden avser att knäcka regimen på . Regimen på har reagerat genom att försätta landet i en form av undantagstillstånd och begränsat de demokratiska fri- och rättigheterna, vilket har medfört att människor fängslats för sina åsikters skull och har hävdat sina uppfattningar, vilket i sin tur inneburit att regimen gjort sig skyldig till brott mot de mänskliga rättigheterna. Det finns två åtgärder att vidta för att medverka till en förbättrad situation på . Den ena är att häva blockaden, varvid ett argument för begränsningarna av de demokratiska rättigheterna skulle försvinna. Den andra är att inta en kritisk hållning till begränsningarna av de demokratiska rättigheterna och utveckla kontakter med krafter som eftersträvar en utvidgning av demokratiska fri- och rättigheter såsom yttrande- och organisationsfrihet. Det är väl känt att tillsammans med en överväldigande majoritet av FN:s medlemsstater är motståndare till blockaden av . Mer oklart är vad gör när det gäller att stödja en utvidgning av de demokratiska fri- och rättigheterna på . Jag vill fråga utrikesministern : Vad avser ministern att göra för att understödja kampen för de demokratiska fri- och rättigheterna såsom tanke-, yttrande-, organisationsfrihet med mera på ?
fr · GR11901 · 2004-03-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:901 av () till justitieminister om ungdomsbrottslighet I landet som helhet minskade antalet ungdomar misstänkta för brott . Beaktar man utvecklingen i ett kortare perspektiv har antalet ungdomar misstänkta för brott ökat något . I har antalet ungdomar misstänkta för brott ökat från 4820 till 5349. Polisen i uppger att den målsättning som gäller för polis och åklagare om åtgärdsbeslut var möjlig att klara , men att man nu är för få poliser för att detta ska vara möjligt. Polisen i uppger att man har stora problem med ungdomsbrottslighet och frekvensen tenderar att öka . Antalet ungdomar skäligen misstänkta för brott (redovisade till åklagare) var 2002, en siffra som 2003 stigit till 533. Polisen i är JO-anmäld då man i flera fall inte kunnat klara den förelagda genomströmningstiden för ungdomsbrottsutredningar . Problematiken är inte ny och har tidigare debatterats i riksdag. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att förbättra polisens möjligheter att klara genomströmningstiden för ungdomsbrottsutredningar?
fr · GR11902 · 2004-03-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:902 av () till justitieminister om rättegångskostnader och brottsoffer dömde hovrätten i och ett kvinnligt brottsoffer att betala gärningsmannens rättegångskostnader. Hovrättens domskäl i detta fall kom helt att fria gärningsmannen i skadeståndsdelen. sade den dåvarande justitieministern "att det var direkt stötande" att någon kan tvingas betala gärningsmannens rättegångskostnader och ministern utlovade ett lagförslag för att förhindra liknande fall . Men lagändringen från tillåter alltjämt landets domstolar att döma brottsoffer till att ersätta gärningsmannens kostnader för rättegång, vilket kränker och förnedrar de redan mycket allvarligt kränkta och förnedrade brottsoffren. Vilka åtgärder ämnar justitieminister vidta för att brottsoffren inte ska behöva betala gärningsmannens rättegångskostnader?
fr · GR11903 · 2004-03-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:903 av () till justitieminister om våldtagna kvinnors situation i rättssystemet I en undersökning som publicerats har det framkommit att våldtagna kvinnor har ytterst små möjligheter att få rättvis behandling i rättssystemet i . Vad avser ministern att göra för att förbättra situationen för våldtagna kvinnor?
fr · GR11904 · 2004-03-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:904 av () till finansminister om svart arbetskraft bland underentreprenörer Regeringen skriver i budgetpropositionen att den prioriterar kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. Men har inte mycket gjorts för att hindra användandet av svart arbetskraft bland underentreprenörer. Ett sätt vore att införa särskilda entreprenadkonton, något som också RSV föreslår. Samma sak föreslog i sitt betänkande (SOU 2002:115). RSV har i en kartläggning av svart arbetskraft inom byggbranschen konstaterat att mellan 2,5 och 3 miljarder betalas ut som svarta löner, enbart i pågående utredningar och som identifierats. Till stor del handlar det om utnyttjande av svart arbetskraft bland underentreprenörer, något som förekommer även inom andra branscher. RSV konstaterar att det inte är realistiskt att tro att vare sig myndighetens kontroll, informationsinsatser eller självsanering är tillräckliga åtgärder för att komma till rätta med problemet. Staten förlorar stora pengar genom uteblivna skatteintäkter. Den stora omfattningen av svarta löner innebär också att konkurrensen sätts ur spel vilket får till följd att seriösa företag slås ut. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska användandet av svart arbetskraft bland underentreprenörer?
fr · GR11905 · 2004-03-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:905 av Skånberg (kd) till socialminister om medicinsk abort 2003 dog en kvinna enbart till följd av en medicinsk abort. En lex Maria-anmälan gjordes och regionala tillsynsenhet i kom fram till att ingen på mottagningen gjort något fel - ändå dog en ung kvinna av aborten. föreslår i sitt nya förslag till föreskrifter om abort att efterkontrollen ska bli obligatorisk. Avser socialministern att vidta ytterligare åtgärder med anledning av ovanstående?
fr · GR11906 · 2004-03-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:906 av () till justitieminister om lagföring av våldtäktsbrott Enligt professor har situationen för våldtagna kvinnor i aldrig varit så dålig som . "Huruvida det blir utredning och åtal beror nästan helt på slumpen." En ny undersökning visar att 95 av 100 anmälningar om våldtäkt läggs ner - oftast utan utredning. I vissa fall avskrivs ärendet direkt efter anmälan och frågan är hur god kvalitet det är på utredningarna. En allvarlig brist i kriminalstatistiken är att brott betecknas som uppklarade trots att motsatsen är fallet. Nedläggningsgrunden "brott kan ej styrkas", används för att avsluta av alla sexualbrottsutredningar. Man utelämnar alltså de anmälningar som aldrig lett till utredning. Polis och åklagare har inte tillräckliga resurser för att kunna behandla alla ärenden på ett rättssäkert sätt. Vilka åtgärder ämnar justitieminister vidta för att uppklarningsprocenten ska kunna öka?
fr · GR11907 · 2004-03-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:907 av () till statsrådet om asylsökande från UNHCR skriver i sin rekommendation från den 1mars 2004 till världens regeringar vad gäller återsändande av flyktingar till att man ska ge temporärt skydd även för dem som tidigare fått avslag på sina ansökningar om uppehållstillstånd. Regeringarna uppmanas att särskilt ha i åtanke de våldshandlingar som sker. Vad gäller frivilligt återvändande säger i samma rekommendation att regeringarna inte ska uppmuntra sådana med tanke på situationen i landet @ även de norra delarna, det vill säga irakiska . beslutade att det allmänna läget i inte utgör skäl för att bevilja uppehållstillstånd. I sitt beslut konstaterar verket att de våldsdåd som förekommer riktar sig mot koalitionen och dem som samarbetar med den. Det är kanske så som säger att de våldsdåd som förekommer riktar sig mot politiska organisationer och mot dem som samarbetar med dem och att återvändande irakier inte är någon målgrupp. Jag vill då påminna om att i i irakiska omkom över 100 människor i ett terrordåd riktat mot de två stora partierna, KDP och PUK, som förvisso samarbetar med koalitionen. De flesta som omkom i detta våldsdåd var dock civila kvinnor, män och barn som inte samarbetar med koalitionen. Flera liknande våldsdåd har förekommit i där även de omkomna är civila kvinnor, män och barn som inte tillhör någon politisk gruppering. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att praxis vad gäller asylsökande kurder och irakier ska vara i överensstämmande med UNHCR:s rekommendation?
fr · GR11908 · 2004-03-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:908 av () till statsrådet om flygplats Den statliga myndigheten har fått i uppdrag att utreda möjligheterna till ett effektivare trafiksystem för flyget i inland. Bakgrunden är bland annat de höga kostnaderna för flygupphandlingen jämfört med vad som förväntades vid beslutet att införa allmän trafikplikt. presenterades utredningen i Norr. I utredningen skriver man: "Analysen ovan tyder på att det skulle vara möjligt att ersätta flygtrafiken från åtminstone en av inlandsflygplatser med marktransport till annan flygplats @@@Flygplatstätheten gör att det i praktiken kan gå snabbare att från åka bil till och ta flyget därifrån än att använda sig av den egna flygplatsen . Överlappningen mellan flygplatserna är stor i området. Rikstrafiken anser att det vore rimligt att berörda kommuner samlade sig kring en satsning på en flygplats i stället för att sprida underlaget på flera. Rikstrafikens förslag är därför att infordra anbud både med och utan flyg till ." Flyget är en oerhört viktig del av infrastrukturen för inland. Utredningens skrivningar har skapat stor oro för att inte kommer att omfattas av trafikplikten, vilket påverkar regionens möjligheter till utveckling negativt. Mot bakgrund av det ovan anförda: Vad avser statsrådet att göra för att säkra att trafikering av flygplats ska ingå i den allmänna trafikplikten?
fr · GR11909 · 2004-03-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:909 av () till statsrådet om trängselprissättning När godkände budgeten , efterlystes en översyn av systemet för fördelning av slot-tider vid landets flygplatser som bättre än det nuvarande systemet stimulerar till att den befintliga infrastrukturen utnyttjas effektivt som den regionala trafikförsörjningen tillgodoses och nyetablerade flygbolag får lättare att konkurrera med de etablerade bolagen (trafikutskottets betänkande 2003/04:TU1). Utskottet markerade att frågan måste få en snar lösning och att man i det fortsatta utredningsarbetet vill att regeringen prövar trängselprissättning samt handel med slot-tider, eventuellt genom auktionsförfarande. I dagens tidningar (den 12mars) kan vi läsa att SAS höjer sina inrikespriser på monopollinjer. SAS är redan gynnat på ett otillbörligt sätt genom att slot-tiderna fördelas enligt grandfathers right-principen i stället för en tilldelning där alla sökande är likaberättigade. Detta system har fått skarp kritik av EU som visat att olika former av marknadsbegränsningar aktivt kommer att bekämpas. Jag vill fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att utveckla systemet för fördelning av slot-tider enligt den modell har efterlyst?
fr · GR11910 · 2004-03-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:910 av () till socialminister om jämlik vård har undersökt hur vården ser ut inom olika landsting. Det är ingen positiv bild som ges ur jämställdhetssynvinkel. Bland annat konstaterar man att väntetiderna för operation för gråstarr ofta var längre för kvinnor @ med sämre livskvalitet som följd. Man fann även liknande mönster när det gäller andra medicinska åkommor som hjärtinfarkt och höftledsoperationer där kvinnor, i såväl insatta åtgärder och vårdtid som vårdresultat, har fått sämre vård än män. En talesperson för menar att dessa skillnader inte är medicinskt motiverade; således är det rimligt att anta att den ojämlika vården beror på könstillhörighet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga vilka åtgärder socialministern avser att vidta för att göra vården jämlik.
fr · GR11911 · 2004-03-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:911 av () till socialminister om Nationella hjälplinjen Föreningen hjälplinjen bildades på initiativ av fem patientorganisationer. Verksamheten består, kortfattat uttryckt, i att anonymt på jourtelefon ge stödsamtal och rådgivning till människor i akut psykisk kris och deras närstående. En viktig del av verksamheten är också att ge information om var de som ringer kan få det ytterligare stöd och den hjälp som de behöver. Jourmedarbetarna har utbildning och erfarenhet från människovårdande yrken som psykolog, sjuksköterska, socionom och mentalskötare. Hjälplinjen är i stort sett den enda telefonrådgivning av liknande slag som genomgående ges av professionella rådgivare. Den är också den enda professionella jourtelefon som leds av handikappföreningar i samverkan. Nationella hjälplinjens verksamhet bedrivs nu i projektform med ekonomiskt stöd från Allmänna arvsfonden. Projekttiden går ut . Denna verksamhet klarar sig inte utan fortsatt stöd från staten och kommer att bli tvingad att läggas ned om inte ekonomin kan lösas. I dessa tider då vi blivit väl medvetna om betydelsen av stöd för psykiskt funktionshindrade vore det mycket olyckligt att behöva lägga ned en så viktig verksamhet som fungerar väl. Vad avser socialministern att göra för att denna viktiga verksamhet ska kunna bedrivas också i fortsättningen?
fr · GR11912 · 2004-03-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:912 av () till socialminister om personalbehörighet inom äldrevården En ny rapport från visar att bristen på behörig personal inom äldreomsorgen är stor. saknar de baskunskaper som krävs inom vården. Det saknas exempelvis undersköterskor och vårdbiträden. Att mer än en tredjedel av personalen inom äldreomsorgen saknar behörighet för sitt arbete förefaller oroväckande . Vi vet även att de äldre blir alltfler och att kraven på personalens kompetens kan bli ännu högre . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka personalens behörighet inom äldrevården?
fr · GR11913 · 2004-03-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:913 av () till statsrådet om uppsökande verksamhet För att behövande människor med psykiska och fysiska funktionshinder ska kunna efterfråga hjälp, behöver många få reda på vad de har för rättigheter och möjligheter att få hjälp. Uppsökande verksamhet är en av grundbultarna för en väl fungerande social verksamhet. Finns inte den faller människor med mindre förmåga till initiativ att söka hjälp obarmhärtigt ut från den normala samhällsgemenskapen. Enligt såväl socialtjänstlagen som lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, har kommunerna en skyldighet att bedriva uppsökande verksamhet och information. Trots detta bryter mer än hälften av kommunerna i mot lagen. HSO har haft en enkät till kommunerna om hur de bedriver sin uppsökande verksamhet. Resultatet är nedslående och förmodligen ser det ungefär likadant ut i resten av landet. Resultatet blir att människor med fysiska och psykiska funktionshinder inte får den vård, det stöd och den omsorg de enligt flera lagar har rätt till. En del av detta ser vi genom psykiskt störda på stadsgatorna, men fler "lider" förmodligen i tysthet. Jag vill fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av ovanstående?
fr · GR11914 · 2004-03-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:914 av () till justitieminister om åtgärder mot så kallade skimming-brott Antalet fall av så kallad skimming @ att med avancerad teknisk utrustning vid uttagsautomaterna registrera uppgifter från bankkort för att sedan tömma konton @ blir allt vanligare i . I samtliga kända fall har brottet begåtts av personer med förgreningar i internationella ligor. De som drabbas av dessa kortbedrägerier kan lida ekonomisk skada och få besvär på grund av känslan av otrygghet vid användandet av kortautomat. Därför är det angeläget att ta ett samlat grepp mot "skimmingen" genom upplysning till allmänheten och ökade polisinsatser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stoppa skimming?
fr · GR11915 · 2004-03-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:915 av Per () till näringsminister om svenska läskproducenter finns det fortfarande en konkurrenssnedvridning mellan och gällande svenska läskproducenter. Dagens konkurrenssnedvridningar på detta område har sin upprinnelse i en principöverenskommelse mellan dåvarande EG och om att fördjupa och bredda handelsutbytet med bearbetade jordbruksprodukter, det som kom att kallas Protokoll 3. uppnådde då särskilt skydd mot vissa varor. För just läskedrycker blev situationen särskilt olycklig till följd av en lucka i avtalet som medför att EU inte kan kompensera sig för de upptrissade sockerpriserna som jordbrukspolitiken medför inom unionen. Grundproblemet för svenska läskproducenter är att EU:s jordbrukspolitik skapar onaturligt höga sockerpriser. Ministern har i ett tidigare interpellationssvar sagt att ska arbeta i syfte att ge svenska läskproducenter samma konkurrens villkor som . Med anledning av vad som ovan anförts vill jag fråga om ministern gör bedömningen att dessa ansträngningar har lett till några resultat för de svenska läskproducenterna.
fr · GR11916 · 2004-03-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:916 av () till kulturminister om Barnkanalen verksamhet finansieras via TV-avgiften, som uppgår till 1812kr . Utöver TV-licensen ska utbudet vara gratis. Det framgår med tydlighet i propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005: "och Utbildningsradios sändningar skall vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift." 2000/01:94 s.59.) Men många tittare måste betala extra för att få tillgång till hela SVT:s utbud. av befolkning har kabel-TV. De två största leverantörerna är Comhem och UPC. Båda operatörerna tar betalt för Barnkanalen. Den tittare som vill se Barnkanalen via Comhem måste betala 1188kr . Den familj som har UPC:s kabel-TV måste betala 3588kr för att få tillgång till Barnkanalen. Orättvisan noteras också av "Must carry"-utredningen (SOU 2003:119) på s.69f. Det är givetvis svårbegripligt för småbarnsfamiljer med ansträngd ekonomi att de först ska betala TV-avgift för att finansiera barnprogram av god kvalitet, och sedan betala en gång till för att kunna titta på kanalen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att Barnkanalen ska vara tillgänglig "utan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift"?
fr · GR11917 · 2004-03-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:917 av () till socialminister om abort för utländska kvinnor i I motionsfloran till återkommer ständigt yrkande från , och även andra partier, om att bör besluta om rätt till abort för utländska medborgare. Som regel begär motionärerna att abortlagen ska ändras så att utländska kvinnor kan få abort utförd i på samma villkor som gäller för annan sjukvård. Enligt 5§ abortlagen (1974:595) får abort, i dags läge, utföras endast om kvinnan är svensk medborgare eller bosatt i eller om av särskilda skäl lämnar kvinnan tillstånd. Regeringen har beslutat att en särskild utredare ska analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av att utländska kvinnor, som inte är bosatta i och som inte är asylsökande, får rätt att göra abort i under förutsättning att de själva står för kostnaderna (dir. 2003:134). Man kan emellertid förmoda att en kvinna från ett land med en mer restriktiv abortlagstiftning än den svenska inte skulle få ingreppet betalt av sitt hemlands hälso- och sjukvård. Därför ingår i direktivet en kostnadsanalys, en redovisning i vilken mån frågan om abort tas upp inom EU, de straffrättsliga konsekvenserna samt hur opinionen i de andra länderna skulle kunna påverkas om utländska kvinnor ges möjlighet att få abort i etcetera. När avser socialministern att lägga fram förslag baserade på utredningen?
fr · GR11918 · 2004-03-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:918 av () till utrikesminister om utlämningen av de ryska krigsfångarna I svaret på en tidigare fråga om de ryska krigsfångarna anger utrikesministern det önskvärt med en vidare klargörande bild av vad som hände med dessa militära flyktingar efter återsändandet till . I detta sammanhang finner jag det nödvändigt att söka en rad förtydliganden. För det första hänvisas det i svaret till att invandringspolitik var restriktiv och att asylrätten var begränsad . Detta är förvisso en riktig beskrivning. Däremot finns det enligt min mening ingen anledning att hänvisa till de krigförande makternas agerande då under var ett neutralt land. Vidare anser jag att beskrivningen av krigsfångarnas öden efter återkomsten är knapphändig då dessa människor i realiteten betraktades som landsförrädare och bland annat fick sämre sociala förmåner jämfört med övriga befolkningen resten av sina liv. Utrikesministern hänvisar avslutningsvis till att det främst är en uppgift för den historiska forskningen att skapa klargörande vad gäller dessa krigsfångar och att de svenska arkiven i stort sett är helt öppna för detta ändamål. Med tanke på de åtskilliga exempel på att tillgången till de historiska uppgifter som finns i arkiven är ytterst begränsade menar jag att denna uppgift är omöjlig att genomföra. Exempelvis finns uppgifter på att arkiv i , vilket innehöll handlingar om lägerverksamheten i , eldades upp 1999. Vidare har viktiga handlingar i gjorts oläsliga, antingen genom övermaskning eller genom att vätska spillts ut över uppgifterna. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att aktivt bidra till att nödvändiga förutsättningar för att skapa klargörande angående de ryska krigsfångarna kommer till stånd?
fr · GR11919 · 2004-03-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:919 av () till näringsminister om kvinnligt företagande Det är känt att det är svårare för en kvinna än för en man att starta och driva företag. Frågan har aktualiserats i en undersökning som gjorts av ekonomie doktor vid ekonomiska institutionen vid . Det största hindret för kvinnor som vill starta eget är finansiering vid företagsstart. Många kvinnor kommer från låglöneyrken och har därför inte tillgång till startkapital i samma omfattning som män. Kvinnor är, enligt undersökningen, inte heller benägna att ta risker som till exempel kan äventyra familjeekonomin. Många kvinnor väljer också, enligt samma undersökning, att satsa på branscher som exempelvis vård och omsorg där de har stor kunskap och erfarenhet. av kvinnor som arbetar inom vård och omsorg skulle vilja starta en egen verksamhet. Detta är dock branscher där offentliga sektorn dominerar och sätter villkoren, vilket gör det svårt för privata företagare att etablera sin verksamhet. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för kvinnor att starta och driva företag inom vård och omsorg?