ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121550 · 2004-09-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1550 om brist på pedagoger i förskola och fritidshem, 1551 om brist på manliga lärare, 1552 om brist på lärare i naturvetenskapliga ämnen, 1553 om brist på lärare i språk och 1554 om brist på lärare med utländsk bakgrund har i fem skilda frågor undrat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa tillräckligt antal eller ökat antal lärare med viss bakgrund eller inriktning. Eftersom samtliga frågor rör rekryteringen till lärarutbildningen och studenternas val av inriktning inom densamma väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) var regeringens bedömning att det bör vidtas åtgärder för att få en bred rekrytering av lärare inom alla undervisningsområden. Den nya strukturen för lärarutbildningen har bidragit till att totalt sett öka intresset för lärarutbildningen. Antalet förstahandssökande till lärarutbildningen har ökat från 16787 år 2001 till 19380 . Att få fler män till läraryrket, med dess olika inriktningar, är en viktig uppgift. Rekryteringen till skola, förskola och fritidshem är beroende av dessa verksamheters attraktivitet i form av arbetsmiljö, löneläge och så vidare. Jämställdhetsdelegationen för förskolan (U2003:12) har bland annat i uppdrag att komma med förslag till hur jämställdheten i förskolan kan förbättras. I detta ingår att rekrytera flera män. Andelen lärarstudenter med utländsk bakgrund uppgår till , vilket är lägre än andelen i befolkningen totalt, men högre än i lärarkåren där andelen uppgår till . 5§ högskolelagen (1992:1434) framgår att lärosätena aktivt ska främja och bredda rekryteringen. Detta innebär att de på olika sätt ska stimulera olika grupper att söka sig till högskolan. Vissa lärosäten har också varit förhållandevis framgångsrika. Bland studenterna vid till exempel i har utländsk bakgrund. Men totalt sett finns fortfarande mycket kvar att göra. För att säkerställa en dimensionering av lärarutbildningen som tillgodoser skolans behov av lärare fastställer regeringen mål för antalet examina. Lärosätena får alltefter sin kapacitet och den regionala och lokala situationen i uppdrag att examinera ett visst antal lärare. De åläggs också att beakta behov av lärare med viss inriktning, till exempel lärare med inriktning mot förskola och mot yrkesämnen. Detta uppdrag lämnar regeringen i regleringsbrevet. Som framgår av regleringsbrevet har regeringens uppdrag att stödja den fortsatta utvecklingen av högskolans lärarutbildning samt att, liksom tidigare, i samverkan med medverka i lärosätenas beslut om dimensionering av lärarutbildning. Inom ramen för dessa uppdrag har , via en enkät, frågat studenter i lärarutbildning åren 2001@2004 om val av inriktning på examen. Underlaget ger anledning att ytterligare förtydliga uppdraget till lärosätena att beakta behovet av vissa kategorier av lärare. Detta avser jag att återkomma till i den kommande budgetpropositionen. Den utvärdering av lärarutbildningen som genomförs av och som 2005 följs av en utvärdering av reform får visa om det finns anledning till ytterligare åtgärder.
frs · GR121551 · 2004-09-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1550 om brist på pedagoger i förskola och fritidshem, 1551 om brist på manliga lärare, 1552 om brist på lärare i naturvetenskapliga ämnen, 1553 om brist på lärare i språk och 1554 om brist på lärare med utländsk bakgrund har i fem skilda frågor undrat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa tillräckligt antal eller ökat antal lärare med viss bakgrund eller inriktning. Eftersom samtliga frågor rör rekryteringen till lärarutbildningen och studenternas val av inriktning inom densamma väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) var regeringens bedömning att det bör vidtas åtgärder för att få en bred rekrytering av lärare inom alla undervisningsområden. Den nya strukturen för lärarutbildningen har bidragit till att totalt sett öka intresset för lärarutbildningen. Antalet förstahandssökande till lärarutbildningen har ökat från 16787 år 2001 till 19380 . Att få fler män till läraryrket, med dess olika inriktningar, är en viktig uppgift. Rekryteringen till skola, förskola och fritidshem är beroende av dessa verksamheters attraktivitet i form av arbetsmiljö, löneläge och så vidare. Jämställdhetsdelegationen för förskolan (U2003:12) har bland annat i uppdrag att komma med förslag till hur jämställdheten i förskolan kan förbättras. I detta ingår att rekrytera flera män. Andelen lärarstudenter med utländsk bakgrund uppgår till , vilket är lägre än andelen i befolkningen totalt, men högre än i lärarkåren där andelen uppgår till . 5§ högskolelagen (1992:1434) framgår att lärosätena aktivt ska främja och bredda rekryteringen. Detta innebär att de på olika sätt ska stimulera olika grupper att söka sig till högskolan. Vissa lärosäten har också varit förhållandevis framgångsrika. Bland studenterna vid till exempel i har utländsk bakgrund. Men totalt sett finns fortfarande mycket kvar att göra. För att säkerställa en dimensionering av lärarutbildningen som tillgodoser skolans behov av lärare fastställer regeringen mål för antalet examina. Lärosätena får alltefter sin kapacitet och den regionala och lokala situationen i uppdrag att examinera ett visst antal lärare. De åläggs också att beakta behov av lärare med viss inriktning, till exempel lärare med inriktning mot förskola och mot yrkesämnen. Detta uppdrag lämnar regeringen i regleringsbrevet. Som framgår av regleringsbrevet har regeringens uppdrag att stödja den fortsatta utvecklingen av högskolans lärarutbildning samt att, liksom tidigare, i samverkan med medverka i lärosätenas beslut om dimensionering av lärarutbildning. Inom ramen för dessa uppdrag har , via en enkät, frågat studenter i lärarutbildning åren 2001@2004 om val av inriktning på examen. Underlaget ger anledning att ytterligare förtydliga uppdraget till lärosätena att beakta behovet av vissa kategorier av lärare. Detta avser jag att återkomma till i den kommande budgetpropositionen. Den utvärdering av lärarutbildningen som genomförs av och som 2005 följs av en utvärdering av reform får visa om det finns anledning till ytterligare åtgärder.
frs · GR121552 · 2004-09-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1550 om brist på pedagoger i förskola och fritidshem, 1551 om brist på manliga lärare, 1552 om brist på lärare i naturvetenskapliga ämnen, 1553 om brist på lärare i språk och 1554 om brist på lärare med utländsk bakgrund har i fem skilda frågor undrat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa tillräckligt antal eller ökat antal lärare med viss bakgrund eller inriktning. Eftersom samtliga frågor rör rekryteringen till lärarutbildningen och studenternas val av inriktning inom densamma väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) var regeringens bedömning att det bör vidtas åtgärder för att få en bred rekrytering av lärare inom alla undervisningsområden. Den nya strukturen för lärarutbildningen har bidragit till att totalt sett öka intresset för lärarutbildningen. Antalet förstahandssökande till lärarutbildningen har ökat från 16787 år 2001 till 19380 . Att få fler män till läraryrket, med dess olika inriktningar, är en viktig uppgift. Rekryteringen till skola, förskola och fritidshem är beroende av dessa verksamheters attraktivitet i form av arbetsmiljö, löneläge och så vidare. Jämställdhetsdelegationen för förskolan (U2003:12) har bland annat i uppdrag att komma med förslag till hur jämställdheten i förskolan kan förbättras. I detta ingår att rekrytera flera män. Andelen lärarstudenter med utländsk bakgrund uppgår till , vilket är lägre än andelen i befolkningen totalt, men högre än i lärarkåren där andelen uppgår till . 5§ högskolelagen (1992:1434) framgår att lärosätena aktivt ska främja och bredda rekryteringen. Detta innebär att de på olika sätt ska stimulera olika grupper att söka sig till högskolan. Vissa lärosäten har också varit förhållandevis framgångsrika. Bland studenterna vid till exempel i har utländsk bakgrund. Men totalt sett finns fortfarande mycket kvar att göra. För att säkerställa en dimensionering av lärarutbildningen som tillgodoser skolans behov av lärare fastställer regeringen mål för antalet examina. Lärosätena får alltefter sin kapacitet och den regionala och lokala situationen i uppdrag att examinera ett visst antal lärare. De åläggs också att beakta behov av lärare med viss inriktning, till exempel lärare med inriktning mot förskola och mot yrkesämnen. Detta uppdrag lämnar regeringen i regleringsbrevet. Som framgår av regleringsbrevet har regeringens uppdrag att stödja den fortsatta utvecklingen av högskolans lärarutbildning samt att, liksom tidigare, i samverkan med medverka i lärosätenas beslut om dimensionering av lärarutbildning. Inom ramen för dessa uppdrag har , via en enkät, frågat studenter i lärarutbildning åren 2001@2004 om val av inriktning på examen. Underlaget ger anledning att ytterligare förtydliga uppdraget till lärosätena att beakta behovet av vissa kategorier av lärare. Detta avser jag att återkomma till i den kommande budgetpropositionen. Den utvärdering av lärarutbildningen som genomförs av och som 2005 följs av en utvärdering av reform får visa om det finns anledning till ytterligare åtgärder.
frs · GR121553 · 2004-09-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1550 om brist på pedagoger i förskola och fritidshem, 1551 om brist på manliga lärare, 1552 om brist på lärare i naturvetenskapliga ämnen, 1553 om brist på lärare i språk och 1554 om brist på lärare med utländsk bakgrund har i fem skilda frågor undrat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa tillräckligt antal eller ökat antal lärare med viss bakgrund eller inriktning. Eftersom samtliga frågor rör rekryteringen till lärarutbildningen och studenternas val av inriktning inom densamma väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) var regeringens bedömning att det bör vidtas åtgärder för att få en bred rekrytering av lärare inom alla undervisningsområden. Den nya strukturen för lärarutbildningen har bidragit till att totalt sett öka intresset för lärarutbildningen. Antalet förstahandssökande till lärarutbildningen har ökat från 16787 år 2001 till 19380 . Att få fler män till läraryrket, med dess olika inriktningar, är en viktig uppgift. Rekryteringen till skola, förskola och fritidshem är beroende av dessa verksamheters attraktivitet i form av arbetsmiljö, löneläge och så vidare. Jämställdhetsdelegationen för förskolan (U2003:12) har bland annat i uppdrag att komma med förslag till hur jämställdheten i förskolan kan förbättras. I detta ingår att rekrytera flera män. Andelen lärarstudenter med utländsk bakgrund uppgår till , vilket är lägre än andelen i befolkningen totalt, men högre än i lärarkåren där andelen uppgår till . 5§ högskolelagen (1992:1434) framgår att lärosätena aktivt ska främja och bredda rekryteringen. Detta innebär att de på olika sätt ska stimulera olika grupper att söka sig till högskolan. Vissa lärosäten har också varit förhållandevis framgångsrika. Bland studenterna vid till exempel i har utländsk bakgrund. Men totalt sett finns fortfarande mycket kvar att göra. För att säkerställa en dimensionering av lärarutbildningen som tillgodoser skolans behov av lärare fastställer regeringen mål för antalet examina. Lärosätena får alltefter sin kapacitet och den regionala och lokala situationen i uppdrag att examinera ett visst antal lärare. De åläggs också att beakta behov av lärare med viss inriktning, till exempel lärare med inriktning mot förskola och mot yrkesämnen. Detta uppdrag lämnar regeringen i regleringsbrevet. Som framgår av regleringsbrevet har regeringens uppdrag att stödja den fortsatta utvecklingen av högskolans lärarutbildning samt att, liksom tidigare, i samverkan med medverka i lärosätenas beslut om dimensionering av lärarutbildning. Inom ramen för dessa uppdrag har , via en enkät, frågat studenter i lärarutbildning åren 2001@2004 om val av inriktning på examen. Underlaget ger anledning att ytterligare förtydliga uppdraget till lärosätena att beakta behovet av vissa kategorier av lärare. Detta avser jag att återkomma till i den kommande budgetpropositionen. Den utvärdering av lärarutbildningen som genomförs av och som 2005 följs av en utvärdering av reform får visa om det finns anledning till ytterligare åtgärder.
frs · GR121554 · 2004-09-06 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1550 om brist på pedagoger i förskola och fritidshem, 1551 om brist på manliga lärare, 1552 om brist på lärare i naturvetenskapliga ämnen, 1553 om brist på lärare i språk och 1554 om brist på lärare med utländsk bakgrund har i fem skilda frågor undrat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa tillräckligt antal eller ökat antal lärare med viss bakgrund eller inriktning. Eftersom samtliga frågor rör rekryteringen till lärarutbildningen och studenternas val av inriktning inom densamma väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) var regeringens bedömning att det bör vidtas åtgärder för att få en bred rekrytering av lärare inom alla undervisningsområden. Den nya strukturen för lärarutbildningen har bidragit till att totalt sett öka intresset för lärarutbildningen. Antalet förstahandssökande till lärarutbildningen har ökat från 16787 år 2001 till 19380 . Att få fler män till läraryrket, med dess olika inriktningar, är en viktig uppgift. Rekryteringen till skola, förskola och fritidshem är beroende av dessa verksamheters attraktivitet i form av arbetsmiljö, löneläge och så vidare. Jämställdhetsdelegationen för förskolan (U2003:12) har bland annat i uppdrag att komma med förslag till hur jämställdheten i förskolan kan förbättras. I detta ingår att rekrytera flera män. Andelen lärarstudenter med utländsk bakgrund uppgår till , vilket är lägre än andelen i befolkningen totalt, men högre än i lärarkåren där andelen uppgår till . 5§ högskolelagen (1992:1434) framgår att lärosätena aktivt ska främja och bredda rekryteringen. Detta innebär att de på olika sätt ska stimulera olika grupper att söka sig till högskolan. Vissa lärosäten har också varit förhållandevis framgångsrika. Bland studenterna vid till exempel i har utländsk bakgrund. Men totalt sett finns fortfarande mycket kvar att göra. För att säkerställa en dimensionering av lärarutbildningen som tillgodoser skolans behov av lärare fastställer regeringen mål för antalet examina. Lärosätena får alltefter sin kapacitet och den regionala och lokala situationen i uppdrag att examinera ett visst antal lärare. De åläggs också att beakta behov av lärare med viss inriktning, till exempel lärare med inriktning mot förskola och mot yrkesämnen. Detta uppdrag lämnar regeringen i regleringsbrevet. Som framgår av regleringsbrevet har regeringens uppdrag att stödja den fortsatta utvecklingen av högskolans lärarutbildning samt att, liksom tidigare, i samverkan med medverka i lärosätenas beslut om dimensionering av lärarutbildning. Inom ramen för dessa uppdrag har , via en enkät, frågat studenter i lärarutbildning åren 2001@2004 om val av inriktning på examen. Underlaget ger anledning att ytterligare förtydliga uppdraget till lärosätena att beakta behovet av vissa kategorier av lärare. Detta avser jag att återkomma till i den kommande budgetpropositionen. Den utvärdering av lärarutbildningen som genomförs av och som 2005 följs av en utvärdering av reform får visa om det finns anledning till ytterligare åtgärder.
frs · GR121557 · 2004-09-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1557 om småskalig livsmedelsproduktion har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska de höga avgifterna för producenter som vill driva småskalig livsmedelsproduktion. Det glädjer mig att delar regeringens åsikt om att det är angeläget att värna om den småskaliga livsmedelsproduktionen. Frågan om de, per kilo kött räknat, högre besiktningsavgifterna för småskaliga slakterier jämfört med motsvarande avgifter för storskaliga slakterier har förts fram till regeringen vid ett flertal tillfällen. Detta föranledde regeringen att ge ett uppdrag till om att se över avgiftssättningen för köttbesiktning i tamboskapsslakterier. redovisade sitt uppdrag och har börjat införa ett nytt avgiftssystem. Myndigheten beräknar att avgifterna för småskaliga slakterier och renslakterier med detta system ska minska med . Regeringen har även på många andra sätt verkat för att underlätta för de småskaliga livsmedelsproducenterna och för småskaliga slakterier. Som ett exempel kan nämnas att givits i uppdrag i regleringsbrevet att förbereda de nationella anpassningar och eventuella undantag som behöver göras från det nya gemensamma hygienregelverket för att utvecklingen av mobil slakt, småskalig slakt och småskalig livsmedelsförädling ska underlättas. och arbetar även med ett gemensamt uppdrag om att utreda behov av och ge förslag på åtgärder för att främja och underlätta för lantbruks- och/eller landsbygdsföretagare att utveckla sina företag med ekonomiskt bärkraftig småskalig livsmedelsförädling samt för redan etablerade landsbygdsföretag inom den småskaliga livsmedelsförädlingen att bibehålla och öka antalet sysselsatta.
frs · GR121558 · 2004-09-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1558 om stödområdesgränserna i har frågat mig om jag avser att se till att ändringen av stödområdesgränserna i förverkligas samt när beslut kommer om detta. Som jag sade under interpellationsdebatten är min avsikt att så fort som möjligt verkställa riksdagsbeslutet om en mer ändamålsenlig stödområdesindelning i . Vi har notifierat en ändring av områdesindelningen, som förutom även omfattar några närliggande församlingar I , med . Ett kommissionsbeslut är att vänta . Vid våra hittillsvarande kontakter med kommissionen har inga hinder för ett genomförande av ändringen av stödområdesgränserna framkommit.
frs · GR121559 · 2004-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1559 om kriterier vad gäller ersättningar vid naturkatastrofer har frågat mig om jag avser att redovisa kriterier för statens ansvar vid naturkatastrofliknande händelser, och, i så fall, när. I frågan har hänvisat till att Miljö- och jordbruksutskottet års budgetbehandling föreslog att regeringen ser över den närmare omfattningen av statens ansvar för skördeskador i samband med naturkatastrofer. Regeringen har inte avsatt några särskilda medel för att kompensera enskilda för kostnader i samband med olyckor. I propositionen 1983/84:6 om ersättning för skador till följd av naturolyckor behandlades de principer som borde gälla för ersättning till följd av naturolyckor. Regeringen delade i propositionen och flertalets remissinstansers uppfattning att ersättning inte skulle utgå för skador som det går att försäkra sig för. Försäkringsskyddet i hem-, villa- och fritidshusförsäkringarna har byggts ut och erbjuder nu ett gott skydd vid översvämningsskador vad avser byggnader och lösöre. För vissa andra kategorier av försäkringsobjekt finns inte skyddet vid översvämningsskador med i standardförsäkringarna, men skyddet kan ofta uppnås genom en tilläggsförsäkring. Utgångspunkten är att försäkringssystemet ska svara för det ekonomiska skyddet vid översvämningar. Om ersättningsfrågorna tas om hand inom ramen för försäkringssystemet stimuleras de skadeförebyggande insatserna. Samma syfte har självrisken i det enskilda försäkringsavtalet. Min mening är således att det bör vara var och ens ansvar att skaffa sig det försäkringsskydd som är möjligt. I till exempel propositionen till den nya lagen om skydd mot olyckor betonas den enskildes ansvar för förebyggande åtgärder. När det gäller kostnader för en räddningstjänstinsats kan kommunen söka ersättning under vissa förutsättningar enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. I lagen anges att om en räddningsinsats i har medfört betydande kostnader, har kommunen rätt till ersättning av staten för den del av räddningstjänstkostnaden som överstiger en självrisk. Regeringen har sedan översvämningarna beslutat om särskild ersättning till kommunerna. Den har dock inte lämnats enligt lagen om skydd mot olyckor. Slutligen vill jag nämna att det inom bereds direktiv till en utredning om översyn av regelsystemet vid naturolyckor. Resultatet av utredningens arbete kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta ställningstagande. Jag har inte för avsikt att föreslå några förändringar .
frs · GR121560 · 2004-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1560 om vägar i har frågat om jag är beredd att fullfölja den satsning och höga ambition vad gäller bärighetsåtgärder som först utlovades för att kunna tillförsäkra farbara vägar året om. Regeringen fastställde den nationella väghållningsplanen för perioden 2004@2015. Beslutet innebär att av den totala ramen på för åtgärder för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion som beslutat om har fördelats till region (, och ). Inför presentationen av beslutet begärde in mer detaljerad information av avseende den länsvisa fördelningen av medel. Tyvärr blev informationen i de pressmeddelanden som sedan sändes ut alltför förenklad när det gäller beskrivningen av vad som ska göras för de . De till som nämns i pressmeddelandet avser både tjälsäkringsåtgärder och åtgärder för förbättrad bärighet, bland annat på broar. Av pressmeddelandet kunde man få uppfattningen att det bara avsåg tjälsäkringsåtgärder. Det är självklart beklagligt att informationen i pressmeddelandet blev missvisande, men i sak har inget förändrats. Regeringens höga ambition är att bärighetsrestriktionerna ska upphöra på cirka två tredjedelar av de utpekade viktiga näringslivsvägarna i landet, och jag hyser gott hopp om att vi ska kunna uppnå detta i .
frs · GR121561 · 2004-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1561 om långa handläggningstider hos har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska handläggningstiderna vid ansökan om svenskt medborgarskap. Jag vill understryka att regeringen är väl medveten om problemet med långa handläggningstider vid när det gäller medborgarskapsärenden. trädde en ny medborgarskapslag i kraft, vilken bland annat gör det möjligt att ha dubbelt medborgarskap. Intresset för denna möjlighet har varit stort och verket bedömer att de fått in drygt 10000 sådana ärenden sedan lagen trädde i kraft. Dessutom har drygt 5500 före detta svenska medborgare gjort en anmälan om att få tillbaka sitt förlorade svenska medborgarskap. Regeringens mål är att ska fatta beslut i ett medborgarskapsärende från det att verket fått in ärendet. I vissa ärenden kan det vara problem med att styrka den sökandes identitet, vilket påverkar handläggningen hos verket. Den genomsnittliga väntetiden för beslut var dagar och har verket avgjort av ärendena . Sammanfattningsvis vill jag säga att regeringen fortlöpande följer handläggningstider för att bedöma behovet av åtgärder.