ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12649 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:649 om domstolars möjlighet att hemlighålla adresser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera att målsägandens och vittnens skyddade adresser inte kommer till den tilltalades kännedom vid ett domstolsförfarande. Att förebygga hot och våld mot målsägande och vittnen är av stor betydelse för enskildas trygghet och en effektiv rättskipning. Den fråga som tar upp är en viktig del i detta. Frågan har behandlats av Offentlighets- och sekretesskommittén som lämnade sitt huvudbetänkande (SOU 2003:99). Kommittén föreslår att sekretess ska gälla för uppgift om enskilds adress, hemtelefonnummer eller annan liknande uppgift inom hela den offentliga förvaltningen, alltså även domstolarna, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående kan komma att utsättas för hot, våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Till skillnad från nuvarande regler innebär förslaget att sekretess ska gälla även om det är den enskilde själv, till exempel målsäganden, som gett in adressuppgifterna till domstolen. Förslaget innebär att hotade och förföljda personer får ett förbättrat skydd för sina adressuppgifter och andra uppgifter under handläggning i domstol. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Förslagen i betänkandet ska nu remissbehandlas. Härutöver vill jag även nämna något om förslagen från som lämnade sitt slutbetänkande för sedan (SOU 2004:1). I betänkandet föreslås att det införs ett nationellt program om personsäkerhet. Det innebär bland annat att målsägande och vittnen som medverkar i en förundersökning eller en rättegång rörande grov eller organiserad brottslighet ska få hjälp med de säkerhetsåtgärder som bedöms nödvändiga och möjliga att genomföra, till exempel skyddat boende. Vidare föreslår utredningen en särskild sekretessregel som syftar till att skydda uppgifter, bland annat adressuppgifter, om de personer som tas in i programmet. I betänkandet behandlas även frågor rörande den så kallade partsinsynen, det vill säga den rätt en part kan ha att ta del av en handling eller annat material i målet. Betänkandet ska nu ut på remiss. Slutligen vill jag påpeka att redan nuvarande regler anses innebära att uppgifter om målsägandens adress inte bör tas in i domstolarnas domar.
frs · GR12650 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:650 om handläggningstider har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att personer hamnar i ekonomiska svårigheter på grund av för långa handläggningstider hos . Jag har besvarat en likartad fråga . Jag svarade då följande. Det övergripande målet för administrationen av socialförsäkringen är att den ska administreras rättssäkert och effektivt. och de allmänna försäkringskassorna ansvarar på regional och nationell nivå för god kvalitet och kostnadseffektivitet i handläggningen. De allmänna försäkringskassorna leds av styrelser som har ett entydigt ansvar för att verksamheten bedrivs författningsenligt, effektivt och i överensstämmelse med syftet för verksamheten. Styrelsen ska se till att de mål som regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, ställt upp för användandet av medlen följs. Försäkringskassorna har tilldelats ökade resurser. har försäkringskassorna totalt fått ca extra till administrationen för ohälsoarbetet och de så kallade följdreformerna. Tilldelningen är nästan lika stor. Detta innebär att det intensifierade arbetet inom dessa områden inte riskerar att tränga ut arbetet med andra förmåner. De samlade medlen som tilldelats försäkringskassorna har bestämts utifrån en bedömning av kassornas behov, med hänsyn till den verksamhet som ska bedrivas. Det ankommer på styrelse att använda resurserna på sådant sätt att verksamheten bedrivs i enlighet med uppställda mål. Handläggningen skulle självfallet kunna effektiviseras mer än genom en ökning av flexibiliteten i fråga om var ärenden handläggs. Genom dagens organisation av socialförsäkringshandläggningen kan en försäkringskassa ha hög arbetsbelastning, medan en annan kassa har lägre belastning. Med en sammanhållen organisation skulle man fortlöpande kunna fördela ärenden så att ärendebalanserna blir mindre eller inte uppstår alls. Detta skulle förkorta handläggningstiderna. De förslag om en sammanhållen statlig organisation, som den så kallade lagt, möjliggör en sådan utveckling. Förslagen bereds i .
frs · GR12651 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:651 om halonförbudet på har frågat om jag avser att vidta någon åtgärd beträffande den konkurrensnackdel det innebär för fartyg under EU-flagg att installera nya brandsläckningsanordningar. har genom Montrealprotokollet förbundit sig att fasa ut tillverkning, försäljning och användning av ämnen som bryter ned ozonskiktet. I har användningen av haloner i fasta brandsläckningsanordningar varit förbjuden , genom förordningen (1995:636) om ämnen som bryter ned ozonskiktet. Enligt rådets och förordning (EG) nr 2037/2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet är bland annat användningen av haloner i befintliga brandskyddsanordningar på fartyg förbjudna inom EU . Ur miljösynpunkt är det angeläget att användningen av ozonnedbrytande ämnen avvecklas. är hårdare drabbat av en förtunning av ozonskiktet än EU som helhet på grund av att ligger längre norrut där ozonskiktet är tunnare. Det finns enligt min uppfattning ingen anledning för EU att tillåta fortsatt användning av haloner i brandsläckningsanläggningar på fartyg. Jag vill dock framhålla att EU verkar inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) för att få till stånd ett slutdatum för användande av haloner i brandsläckningsutrustningar ombord på fartyg. Vidare väntas bilaga VI, som reglerar luftföroreningar i IMO:s havsskyddskonvention MARPOL, träda i kraft . Så snart detta sker bör EU föreslå att kraven i bilagan skärps. Det gäller inte minst reglerna för ozonnedbrytande ämnen.
frs · GR12652 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:652 om lika villkor för företagare och anställda har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att landets företagare ska få samma villkor i de sociala trygghetssystemen som de som är anställda. Regeringen har som målsättning att det ska vara lätt att starta och driva företag i . I enlighet med det synsättet är det angeläget att se till att undanröja förhållanden som avhåller människor från företagande. För företagare, särskilt småföretagare, är trygghetssystemen, det vill säga bland annat sjuk-, föräldra- och arbetslöshetsförsäkringarna, viktiga. En arbetsgrupp inom har i en rapport och anställningsformer i förändring (Ds 2003:27) belyst skillnader i befintliga regelsystem mellan företagare och anställda när det gäller de sociala trygghetssystemen. Av rapporten framgår bland annat att frågorna är komplexa och rymmer avvägningsproblem som rör förhållanden som kan påverka konkurrensen mellan företag. Vidare framkommer att det även pågår förändringar i företagsstruktur och företags- och anställningsformer. Som känner till pågår det ett omfattande utredningsarbete med anledning av de kraftigt ökade sjukskrivningarna. Mot bakgrund av frågornas komplexitet och beröring med andra frågor har regeringen inte för avsikt att nu föreslå några regeländringar i det sociala skyddsnätet för småföretagare. I syfte att förenkla och främja företagande bereds dock frågorna med anledning av rapporten vidare i .
frs · GR12654 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:654 om läkemedelsindustrins framtid i och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att analysera effekterna av den nu förda läkemedelspolitiken avseende framtida möjligheter för läkemedelsföretagen att bedriva forskning och utveckling av nya läkemedel i och . genomfördes en rad förändringar på läkemedelsområdet som ett led i att få bättre kostnadskontroll över kostnaderna för läkemedelsförmånerna. trädde lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. i kraft. Lagen är till för att skydda patienter från att få orimligt höga kostnader för läkemedel och är således inte ett regelverk som i första hand är till för att hålla läkemedelsindustrin konkurrenskraftig. Den nya lagen innebar bland annat att utbyte av läkemedel på apotek infördes. Förändringen innebär att apotekspersonalen ska byta ett förskrivet läkemedel mot det billigaste utbytbara läkemedlet som finns tillgängligt på det enskilda . Detta innebär att när patentet på ett läkemedel har löpt ut och det kommer generiska kopior på läkemedlet så ska utbyte ske till det billigaste av de generiska läkemedlen. Patenttiden är till för att företaget, utan konkurrens från kopior, ska kunna ha möjlighet att få tillbaka investerat kapital. När patenttiden har löpt ut är det av största vikt för samhället såväl för patienter, landsting och för företag att få till en fungerande konkurrens. Reformen som gäller utbyte av läkemedel på apotek omfattar endast läkemedel vars patent har löpt ut eller där det finns parallellimporterade läkemedel. Att läkemedelsindustri har sprungit om är ett problem som regeringen uppmärksammat tidigare. Bland annat därför har inom EU aktivt deltagit i den så kallade G10-processen. G10 har analyserat hur den europeiska läkemedelsindustrins konkurrenskraft kan förbättras. Den nu aktuella lagstiftningen är fortfarande förhållandevis ny och regeringen följer därför utvecklingen noga. Det förs vidare en kontinuerlig dialog med berörda intressenter, såväl patienter som läkemedelsindustri.
frs · GR12655 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:655 om läkemedel utan bipacksedel har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att ska uppfylla sitt uppdrag att ta fram bipacksedlar till alla läkemedel. Före det svenska EU-inträdet fanns inget nationellt krav på att läkemedel skulle ha bipacksedlar. Ett sådant krav fanns däremot i EG-lagstiftningen. När blev medlem i EU påbörjade arbetet med att granska och godkänna bipacksedlar. Detta har gällt för samtliga de läkemedel som har godkänts efter EU-inträdet. har också arbetat med bipacksedlar för de läkemedel som godkändes före EU-inträdet och är i slutfasen av denna genomgång. I finns drygt 7000 läkemedel. Ca 30@40% utgör sjukhuspreparat, det vill säga preparat vilka enbart används inom den slutna sjukvården varför ingen bipacksedel i egentlig mening behövs. Av de preparat som patienter tar själv (öppenvårdspreparat) återstår ca 40 läkemedel vilka ännu inte har en godkänd bipacksedel. I drygt hälften av dessa fall har påbörjat sin granskning. uppger att anledningen till att vissa läkemedel ännu inte har godkända bipacksedlar är en stor ärendeinströmning, inkluderande utvärdering av nya läkemedel och behandlingsterapier samt intensifierad biverkningsbevakning i kombination med begränsade resurser. handläggning av återstående preparat väntas vara klar . Jag anser därför inte att det finns någon anledning att vidta några åtgärder.
frs · GR12656 · 2004-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:656 om terrorutredningens inverkan på försvarsbeslutet har frågat mig om och på vilket sätt resultaten från den Munckska utredningen avses kunna inverka på det kommande försvarsbeslutet. I betänkandet Vår beredskap efter den 11september (SOU 2003:32) lade 11 septemberutredningen fram ett förslag till ny lag och sex förslag om ändring av lag. Dessa förslag har remissbehandlats och den omfattande beredningsprocess som omgärdar lagstiftning pågår nu inom . På vilket sätt förslagen i betänkandet kommer att inverka på försvarsbeslutet är ännu för tidigt att säga, men frågeställningar som behandlats i utredningen har redan tagits upp i den politiska debatten. Eventuella uppgifter för Försvarsmakten inom terroristbekämpning har varit en sådan fråga. Regeringens utgångspunkt är att terroristbekämpning är en polisiär uppgift. Försvarsmakten kan dock på olika sätt stödja polisen.
frs · GR12657 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:657 om stoppande av avspärrningarna har frågat mig vilka initiativ som jag och regeringen avser att ta för att förhindra fullföljandet av muren/stängslet mellan och och avspärrningarna av de palestinska områdena. Inledningsvis vill jag betona för att , både enskilt och genom EU och FN, mycket tydligt har förklarat den oro som vi känner inför de konsekvenser som byggandet av det så kallade säkerhetsstängslet medför. har rätt att skydda sig mot terrorism, men detta bygge strider mot folkrätten när det sker på ockuperad palestinsk mark. Byggandet får dessutom allvarliga humanitära konsekvenser för den palestinska befolkningen. Dessutom kan det så kallade säkerhetsstängslet komma att försvåra möjligheten till en framtida tvåstatslösning. Frågan om det så kallade säkerhetsstängslets lagliga konsekvenser har, som säkerligen känner till, hänskjutits till den . Det gjordes efter det att generalförsamlingen förklarat byggandet av det så kallade säkerhetsstängslet på ockuperad palestinsk mark vara folkrättsstridigt och efter det att FN:s generalsekreterare i en rapport konstaterat att inte uppfyllt resolutionens krav om att stoppa byggandet. Inför domstolens behandling av frågan har lämnat en inlaga där vi återigen framför vår uppfattning att det så kallade säkerhetsstängslet bryter mot folkrätten. Jag delar helt oro över situationen på de palestinska områdena. Avspärrningarna, utegångsförbuden liksom det så kallade säkerhetsstängslet, leder till ökat lidande bland den palestinska civilbefolkningen. Till följd av avspärrningar har också accessen för internationell assistans och medicinsk personal kommit att försvåras. Ett allvarligt humanitärt läge råder därmed på områdena, vilket vi måste fortsätta att försöka avhjälpa. Vårt bistånd till det palestinska folket är omfattande, liksom våra bidrag till UNRWA. Det kommer vi inte att ändra på. Vi kommer också att fortsätta att ställa krav på den israeliska regeringen, både enskilt och genom EU och FN, att upphöra med byggandet av det så kallade säkerhetsstängslet. Den palestinska befolkningen måste ges det skydd som den humanitära rätten erbjuder och de mänskliga rättigheterna måste respekteras. Våld får inte riktas mot civilbefolkningen. De måste ges tillgång till mat, dricksvatten, medicin och andra förnödenheter såsom elektricitet. Ambulanser måste tillåtas transportera skadade. Befolkningen måste ha full tillgång till sjukvård och sjukhus måste skyddas. Jag vill understryka att vi ställer krav även på den palestinska myndigheten. Den måste agera med kraft för att förhindra palestinska terrordåd och andra våldshandlingar. fördömer självklart dessa dåd, liksom de organisationer som utför dem. och EU arbetar också med engagemang för att få parterna att återuppta fredssamtalen och genomföra kvartettens så kallade färdplan för fred.
frs · GR12658 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:658 om återställandet av det svenska biståndet och 659 om Sidas planeringsförutsättningar har frågat mig dels om jag avser att ge Sida i uppdrag att utarbeta en strategi för vilken typ av bistånd bör prioritera då biståndsnivån ska återställas till av BNI , dels avser att vidta några åtgärder för att Sida ska få ett beslut eller en indikation om den svenska biståndsnivån . Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. I regeringens proposition, Gemensamt ansvar @ politik för global utveckling, som antogs av , beskrivs regeringens långsiktiga prioriteringar för det svenska utvecklingssamarbetet . De står fast. Millenniedeklarationen och millenniemålen är hörnstenar i detta arbete. I propositionen, Gemensamt ansvar, anges två perspektiv och ett antal huvuddrag som alla är av betydelse också för utvecklingssamarbetets inriktning. Utvecklingssamarbetet ska vara en del av politiken för global utveckling. Behoven i världen är oerhört stora inom många områden och i många fall mycket resurskrävande. Exempel på områden som svenska folket prioriterar är kampen för fred och säkerhet, hiv/aids, demokrati och mänskliga rättigheter @ inte minst kvinnor och barns rättigheter liksom rätt till sexuell och reproduktiv hälsa. Eftersom behoven är så stora har vi valt att prioritera dessa områden både på lång sikt genom politiken för global utveckling och på kort sikt i budgetpropositionen. Arbetet med att vidareutveckla utvecklingssamarbetet och utformningen av biståndet enligt propositionerna och beslut kommer att ske i nära samverkan mellan regeringen och Sida, bland annat baserat på Sidas budgetunderlag. Jag har stort förtroende för Sida i detta arbete. De medel vi avsätter kanaliseras emellertid inte enbart via Sida utan går även direkt till FN-systemet eller andra internationella aktörer. Många av världens mest avgörande frågor är gränsöverskridande och förutsätter lösningar på internationell nivå. Jag delar uppfattning att det humanitära stödet är viktigt och att det är beklagligt att FN:s appeller ofta är underfinansierade. De medel som regeringen avsatt ska därför också kunna användas för att öka bidragen till FN:s samlade humanitära appeller. har varit en av de största givarna och ett av få länder som vanligen bidrar till samtliga samlade appeller. Vi ska fortsätta våra uppmaningar till andra länder att bidra till appellerna. Vad gäller frågan om biståndsnivå har arbetet med vårpropositionen påbörjats och i den kommer regeringen att ange sitt förslag till nivåer för det svenska biståndet år 2005@2007. Självklart ligger 121-punktsöverenskommelsen fast, vilken också har anslutit sig till.
frs · GR12660 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:660 om glesbygdsföretagares kapitalproblem har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkra kapitalförsörjningen för företag i glesbygd. De problem som beskrivs förekommer i områden utanför större tätorter. En mängd faktorer påverkar utvecklingen av näringslivet, konjunktur, företagskultur och konkurrenskraft. Politiken kan på kort och långs sikt till exempel ge goda allmänna villkor genom bland annat konkurrens-, ekonomi- och skattepolitiken. En effektiv kapitalmarknad är en grundförutsättning för skapandet av nya företag och tillväxt i befintliga. Kapitalmarknaden är ett område där i huvudsak den privata marknaden ska stå för hanteringen. Endast i de fall det finns brister i marknadens utbud av kapital bör staten komplettera marknaden. Bristerna kan bland annat bero på svårigheter med riskbedömningen i samband med lån till nya och små företag. De huvudsakliga problemen för många företag som verkar utanför större tätorter är som du nämner, svårvärderade eller lågt värderade fastigheter. Andra anledningar kan vara bristande erfarenheter hos kreditgivarna i samband med hanteringen av lån till vissa grupper, till exempel kvinnor och invandrare. För att motverka dessa brister, och i vissa skeden också bidra till att utveckla marknaden, har staten ett antal instrument för att komplettera marknaden. Väsentliga, direkt kapitalförsörjande, insatser görs och merparten av besluten fattas på regional nivå. De mest omfattande statliga insatserna hanteras av , Stiftelsen och i fråga om bidrag, länsstyrelser, regionala självstyrelseorganen och samverkansorgan. Därtill kommer centrala aktörer som regeringen, och Stiftelsen Industrifonden. Investeringar utanför de större tätorterna underlättas särskilt av verktyg inom den regionala utvecklingspolitiken, till exempel landsbygdsstöd. Olika statliga aktörer beslutade om olika former av lån och bidrag till ett sammanlagt belopp om ca . Av beloppet svarade de regionala aktörerna för ca . För att främja en tillväxtorienterad användning av statens resurser utifrån en allt större förändringstakt i ekonomin samt att tydliggöra statens roll förs diskussioner på både regional och central nivå med organ som förmedlar och lämnar finansiering till små och medelstora företag. Utgångspunkten är att insatserna måste prioriteras och samordnas på ett mer effektivt sätt och att företag i första hand ska utnyttja den reguljära kapitalmarknaden. Härefter bör olika typer av återbetalningsbara låneformer användas. I sista hand bör direkta statliga bidrag komma ifråga. Regeringen avser att återkomma med förslag på hur statliga kapitalförsörjningsinsatser kan utformas effektivare. När det gäller förmånsrättsreformen har regeringen framhållit att den ska utvärderas . Utvärderingen kommer särskilt att ta sikte på små och medelstora företags kreditanskaffning samt konsekvenserna av reformen för företag utanför de större tätorterna.
frs · GR12661 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:661 om höga priser för elcertifikat har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att så stora avgifter tas ut av elleverantörerna för hanteringen av elcertifikaten. Jag har svårt att kommentera den beräkning av konsumenternas kostnader som gör. Resultatet av beräkningarna beror i hög grad på vilka antaganden om bland annat inköpspris för elcertifikaten som görs. Vi är dock medvetna om den problematik som beräkningen lyfter fram och regeringen följer självklart noga frågan. Elcertifikatsystemet är en kraftfull satsning på förnybar elproduktion som ska främja investeringar och teknikutveckling. För tilltron till systemet är det ytterst viktigt att de pengar konsumenterna betalar också används på avsett sätt. Precis som på elmarknaden förutsätter en effektiv elcertifikatmarknad prismedvetna och aktiva konsumenter. För att underlätta för konsumenterna att jämföra olika elleverantörers certifikatpriser har regeringen föreslagit en lagändring som innebär att elleverantörer blir skyldiga att rapportera in sina avgifter till . Regeringen har även gett i uppdrag att göra en bred översyn av elcertifikatsystemet där det bland annat ingår att se över hur väl elcertifikatsystemet uppfyller de mål som fastlagts av regering och riksdag. I översynen betonas konsumentens ställning. ska bland annat bedöma om det i elcertifikatsystemet behövs kompletterande åtgärder för att förbättra konsumentens villkor och information. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har således vidtagit en rad åtgärder för att öka effektiviteten i elcertifikatsystemet och för att stärka konsumenternas ställning. Om dessa åtgärder skulle visa sig otillräckliga är jag inte främmande för ytterligare skärpningar av regelverket.
frs · GR12662 · 2004-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:662 om moms på ideell insamlingsverksamhet har frågat mig om jag är beredd att pröva lösningar som innebär att ideell verksamhet, i form av så kallad secondhand-verksamhet, inte ska behöva bli momspliktig. Så sent som svarade jag på en motsvarande fråga från , fråga 2003/04:377. Jag hänvisar till svaret på den frågan.
frs · GR12663 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:663 om barnporrsurfande på Internetkaféer har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att stoppa barnporrsurfande på Internetkaféer. Jag besvarade två riksdagsfrågor om kriminaliseringen av barnpornografi (frågorna 2002/03:995 och 1093). Jag svarade då att barnpornografi aldrig kan accepteras i vårt samhälle. Vi har också en lagstiftning som kriminaliserar i princip all befattning med barnpornografi. Lagstiftningen, som trädde i kraft , föregicks av noggranna överväganden. Det kriminaliserade området motsvarar i princip helt det område som då undantogs från tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområden. Utrymmet för att utsträcka kriminaliseringen utan att det skulle komma i konflikt med grundlagsskyddet är därmed litet och det krävs därför mycket starka skäl för att göra det. Jag sade också att det då var för tidigt att säga att det finns sådana skäl. ska utredningen som inventerar kunskaper om sexuell exploatering av barn i avge sitt betänkande. Utredningen ser bland annat på vilket behov det finns av ytterligare åtgärder för att motverka exploateringen, däribland barnpornografi. När betänkandet har lämnats ska jag ta ställning till frågan om det finns behov av att utvärdera lagstiftningen om barnpornografi.