ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12745 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:745 om etik- och tillväxtsamtal har frågat statsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att bidra till ett bättre näringslivsklimat och främja ett levande samtal om etik i samhället. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag utgår från att delar min uppfattning att den uppkomna förtroendekrisen för näringslivet är mycket allvarlig. De avarter vi sett inom framför allt livbolagssektorn är inte endast moraliskt stötande utan hotar i förlängningen våra tillväxtförutsättningar. Ansvaret för att återskapa förtroendet är delat. Regering och riksdag svarar för regelverket och för tillsynen. Men ytterst är det ägare och styrelser som måste garantera att verksamheten utövas enligt gällande regler på ett seriöst och ansvarsfullt sätt. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder. För egen del har jag svarat för en grundläggande översyn av livbolagen där vi avser att föreslå en rad förändringar för att skärpa lagar och regler. efterlyser särskilt samtal om etik med näringslivets företrädare och har hänvisat till den så kallade arbete. Hon har hävdat att kommissionen inte tar sig tid med näringslivets representanter. tillsattes med uppgift att bland annat etablera en dialog med näringslivets företrädare om dagens situation när det gäller förtroendet för näringslivet. Jag kan inte se annat än att kommissionen har fört en sådan dialog. Bland kommissionens ledamöter finns flera som har nära anknytning till näringslivet. Dessutom har kommissionen till sig knutit en referensgrupp med ett tiotal ledamöter, varav flertalet har långvarig erfarenhet från näringslivet. Kommissionen inhämtar regelbundet referensgruppens synpunkter på det pågående arbetet. Vidare har kommissionen @ i syfte att ytterligare bredda underlaget för sitt arbete @ genomfört ett stort antal intervjuer och möten med företrädare för näringslivets olika delar. Det kan också nämnas att kommissionen i sitt arbete med en svensk bolagsstyrningskod har bildat en arbetsgrupp, där merparten av ledamöterna kommer från näringslivet. Jag har även inhämtat att kommissionen i sitt arbete med det kommande betänkandet ägnar särskild uppmärksamhet åt frågor om etik i näringslivet. uppgift att kommissionens ordförande, , skulle ha sagt sig inte ha något behov av att samtala om etik med företrädare för näringslivet synes för övrigt bygga på en missuppfattning. har dementerat uppgiften. De åtgärder som har vidtagit för att upprätta en dialog med näringslivets företrädare förefaller enligt min mening både lämpliga och verkningsfulla. Jag vill i detta sammanhang också peka på att frågan om återställande av förtroendet för näringslivet ingår som ett av fyra områden i de tillväxtsamtal som regeringen och näringslivet genomför, vid sidan av arbete. Regeringen har således @ såväl genom tillsättandet av som på annat sätt @ vidtagit åtgärder för att främja ett levande samtal om etik och förtroende i näringslivet. Jag hoppas att företrädare för alla partier är beredda att medverka i detta viktiga arbete.
frs · GR12746 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:746 om kommunala merkostnader för asylsökande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att enskilda kommuner inte ska drabbas av orimliga kostnader till följd av asylsökandes ohälsa. De senaste årens kraftiga ökning av antalet asylsökande har inneburit stora utmaningar för såväl kommunerna som staten. Kommunerna har en viktig roll i mottagandet av asylsökande. Det är kommunerna som ansvarar för att erbjuda förskola, skola och skolbarnomsorg till asylsökande barn och det är också kommunerna som enligt socialtjänstlagen (2001:453) har det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Den statliga ersättningen till kommunerna regleras i förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande med flera. Regeringen följer fortlöpande utvecklingen och effekterna av befintliga regler för ersättning till kommunerna. Som ett led i detta gav regeringen ett uppdrag till Statskontoret att bland annat följa upp den statliga ersättningen till kommunerna för asylsökande barns skolgång. Erfarenheter från krig eller andra oroshärdar påverkar asylsökandes psykiska och fysiska hälsotillstånd. Väntetiden på besked i asylärendet och oron för framtiden kan ytterligare förstärka problemen. Det är därför en prioriterad uppgift för regeringen att verka för en effektivare asylprocess med minskade väntetider. förlängs väntetiderna på beslut i asylärendet bland annat beroende på att flertalet asylsökande saknar pass- och andra resehandlingar och inte alltid medverkar till klarläggande av identiteten. Regeringen har i propositionen 2003/04:50 Åtgärder för att klarlägga asylsökandes identitet, m.m. lämnat förslag till om åtgärder för att komma till rätta med detta problem. Vistelsetiden i förlängs också av möjligheten att lämna in ett obegränsat antal nya ansökningar, efter avslagsbeslut hos . Regeringen har i propositionen 2003/04:59 Prövning av verkställighetshinder i utlänningsärenden lämnat förslag om att avskaffa systemet med upprepade nya ansökningar. Sammanfattningsvis följer regeringen utvecklingen av kommunernas kostnader för asylsökande. Därutöver har regeringen presenterat förslag som syftar till att korta vistelsetiderna i mottagandesystem.
frs · GR12747 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:747 om skydd åt tjetjener i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ge skydd åt de tjetjener som väntar på besked om att få stanna i . Beredning av ärendena pågår och regeringen planerar att fatta beslut . Det är beklagligt att beredningen av ärendena tagit så . Korta handläggningstider i asylärenden är av stor vikt. I ärenden som överlämnas för att regeringen ska fatta vägledande eller praxisbildande beslut kräver rättssäkerheten att beredningen är extra noggrann, vilket gör att ett avgörande kan ta tid.
frs · GR12748 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:748 om stödet till kooperativ utveckling och de lokala utvecklingscentrumen har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkra stödet till kooperativ utveckling och till de lokala kooperativa utvecklingscentrumen . Stödet utgår till lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) enligt en särskild förordning. I regeringens proposition 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft vidgades uppdraget till att förutom tillhandahålla gratis information till personer som vill starta kooperativa företag ingick även målet att främja företagande inom den sociala ekonomin. De studier som gjorts kring stödet visar att LKU:s arbete kännetecknas av kunniga och engagerade rådgivare, ett intensivt lokalt och regionalt utvecklingsarbete, en stor kunskap om förutsättningar för småföretagande samt samarbete nationellt och internationellt för att utveckla det kooperativa företagandet och den sociala ekonomin. Flera av LKU:s målgrupper omfattar otraditionella företagare. En studie av kundernas attityder till LKU, som genomförts 2003 visar att de startade kooperativa företagen anser att LKU:s medarbetare har den kompetens som efterfrågas. De nystartade kooperativa företagen är också mycket nöjda med LKU:s information och rådgivning. Som redovisas i frågan beslutade om en stegvis höjning av anslaget till kooperativ utveckling, från 20 miljoner 2001 till 2004. Jag anser att stödet till kooperativ utveckling utgör ett viktigt inslag i arbetet för att nå nya målgrupper av företagare i samhället. Den tillfälliga satsning som regeringen genomfört kommer därför att fortsätta efter 2004.
frs · GR12749 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:749 om generaldirektör vid Riksdagsledamoten har frågat mig om jag avser att utse ordinarie generaldirektör vid och när utnämningen kommer att ske. Jag är medveten om att utnämningen har tagit . Jag arbetar för att hitta en person som har god inblick i myndighetens verksamhetsområde och som dessutom besitter goda ledaregenskaper. är det viktigt att personen i fråga har god förankring och insyn i näringslivets villkor. Min förhoppning är att regeringen kan fatta beslut i denna fråga.
frs · GR12750 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:750 om EU:s system med utsläppsrättigheter har frågat om jag avser att agera inom EU i frågan om EU:s system för handel med utsläppsrätter och dess påverkan på elpriset. Den bedömning refererar till är en av många som förekommit i debatten. Väsentligt lägre uppskattningar förekommer också. Det är mycket svårt att göra en säker uppskattning av hur handelssystemet kommer att påverka elpriset. Låt mig till att börja med understryka att syftet med gemenskapens handelssystem är att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att minska koldioxidutsläppen inom EU. Utan en handel med utsläppsrätter inom unionen skulle klimatrestriktionerna bli dyrare att uppfylla. Effekterna på elpriset bestäms av den tilldelning av utsläppsrätter som sker främst i de länder som svarar för huvuddelen av koldioxidutsläpp, nämligen , , , och . Dessa länders klimatrestriktioner slår till en del igenom på det nordeuropeiska och därmed också det svenska marknadspriset på el. Kraftproduktionen på kontinenten är ju i motsats till i i hög grad baserad på kol och andra fossila bränslen. Allmänt sett innebär utsläppshandelssystemet att företag med jämförelsevis låga utsläpp får en konkurrensfördel jämfört med de företag inom EU som har högre utsläpp. Jämfört med företag i länder utan koldioxidrestriktioner får europeiska företag en kostnadsnackdel. Inom ramen för de kriterier som direktivet anger för fördelning av utsläppsrätter, och det bemyndigande som regeringen begärt av , avser vi att i möjligaste mån ta hänsyn till konkurrens från länder utanför unionen. I den riktlinjeproposition (prop. 2003/04:31) som regeringen lagt fram anges att industrins internationella konkurrenskraft ska beaktas så att de samlade effekterna av utsläppshandel, energiskatter och övriga styrmedel hålls på en acceptabel nivå. I detta sammanhang är naturligtvis elpriset en avgörande faktor.
frs · GR12751 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:751 om svenska nödhamnar har frågat miljöminister vad hon avser att göra för att skapa de nödhamnar enligt EG-direktiv /59/EG ska ha. Ansvarsfördelningen inom regeringen faller sig så att det är jag som svarar på frågan. En av de viktigaste lärdomarna efter de senaste årens fartygsolyckor är att ta fram handlingsplaner så att vi kan ta in fartyg i nöd till skyddade platser vid kusten. Förödande förorening genom olja eller andra skadliga ämnen kan begränsas eller i bästa fall undvikas om olycksdrabbade fartyg inte tvingas stanna kvar ute till havs. Kommissionen och experter från medlemsstaterna kommer att hålla ett viktigt seminarium den 4@5 mars 2004 i om just nödhamnar. Vid mötet kommer våra experter att utbyta erfarenheter om genomförandet av . Det gäller bland annat regional samverkan, något som jag ser som väldigt angeläget inte minst mellan och våra grannländer. För svensk del utarbetar de planer som direktivet föreskriver för att ta emot fartyg i nöd. Det mesta av direktivet om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen, är redan omhändertaget genom fartygssäkerhetslagen (2003:364) och lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. När det gäller räddningstjänst finns bestämmelser även i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. För att direktivet ska vara genomfört fullt ut behöver dock några smärre kompletteringar göras. Detta kommer att tas om hand i en proposition, som regeringen kommer att lämna över till i början mars. Nödvändiga författningsändringar avses träda i kraft .
frs · GR12752 · 2004-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:752 om vattenvård och vattenmiljöförvaltning har frågat mig om jag är beredd att frångå nästa rapporteringsdatum för ramdirektivet för vatten eller om nuvarande hållning medför att första rapportering sker med en betydligt lägre ambitionsnivå enbart för att tillgodose direktivets tidsplan. Det så kallade ramdirektivet för vatten kräver att en analys görs av vattendistriktens karakteristika och konsekvenserna av mänsklig verksamhet för ytvattnets och grundvattnets tillstånd, att preliminära miljömål sätts samt att en ekonomisk analys av vattenanvändningen utförs. ska medlemsstaterna lämna sammanfattande rapporter till kommissionen om dessa analyser. Vidare ska program för övervakning av tillståndet i vattnen vara färdiga . De första åtgärdsprogrammen och förvaltningsplanerna ska fastställas . Åtgärdsprogrammen ska tillämpas . Hur vattenmiljön ska förbättras är en av huvudfrågorna i vårt miljömålsarbete. Med det helhetsperspektiv på avrinningsområden och systematiska arbetssätt som ramdirektivet för vatten fordrar ökar möjligheterna att sätta in kostnadseffektiva åtgärder där de behövs bäst och gör mest nytta. Åtgärderna måste grundas på kunskaper om vattnen och de påfrestningar de utsätts för. Det kartläggnings- och analysarbete som ska göras under inledningsfasen lägger grunden för kommande åtgärder och måste därför vara av hög kvalitet. Inledningsvis görs en översiktlig kartläggning för att avgränsa de problem- eller riskområden inom vilka analyserna sedan behöver fördjupas. Starten för detta arbete har visserligen dröjt men målet att åtgärdsprogrammen ska vara färdiga är inte i fara. Framgång i arbetet med ramdirektivet är givetvis en fråga om resurser. Beloppet som ställs till förfogande innebär att arbetet kan påbörjas. Nästa tillfälle att ta upp frågan om vilken nivå som behövs långsiktigt ges i årets vårproposition. Datumet för en sammanfattande rapport till kommissionen kommer att hållas, enligt vad regeringen kan bedöma . Detta kan ske genom det förslag till en strategi som har lämnat. Strategin kommer att ge en översiktlig bild av påverkan på vatten och redovisa hur rapporteringen med rimliga ambitioner kan göras förenklat och harmoniserat, som vattenmyndigheter och länsstyrelser får möjlighet att koncentrera sig på det långsiktiga åtgärdsinriktade arbetet. Det är min ambition att fullt ut ska kunna leva upp till direktivets målsättning.
frs · GR12754 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:754 om rapport har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av som bland annat pekar på att det i är bristfällig konkurrens inom byggindustrin. Jag vill inledningsvis säga att jag delar oro. Konkurrensförhållandena inom byggmarknaden är inte tillfredsställande. har i en internationell jämförelse en hög prisnivå inom byggbranschen. En bidragande orsak till detta är just den bristfälliga konkurrensen. Vi behöver fler aktörer på den svenska marknaden och öka importen av utländskt byggmaterial. En sådan utveckling skulle bidra till ett ökat konkurrenstryck till nytta för de svenska konsumenterna i form av större valfrihet och lägre priser. För att ta itu med problematiken pågår det arbete på olika håll men det återstår mycket att göra. utredning Skärpning gubbar! (SOU 2002:115) konstaterade att det finns brister inom byggsektorn. Kommissionen pekade på sektorns förändringsobenägenhet, revirtänkande och oförmåga att ta till sig befintlig kunskap och att detta bland annat har bidragit till en hög kostnadsbild. Självklart har staten en roll i arbetet för att komma till rätta med problemen men det är viktigt att branschen själv tar ett ansvar vilket de till viss del nu har gjort. Svensk Teknik och Design och Svenska Väg- och har organiserat konferenser runtom i landet och därvid fört en dialog med byggsektorns aktörer om förändringsbehov och förändringsmöjligheter. Liknande initiativ har tagits av Byggindustrier. och har påbörjat ett arbete kring förnyelse av anläggningssidan. har begärt att regeringen ska ta fram en åtgärdsinriktad strategi för ökad användning av trä i byggande. Därför tillsattes en förhandlare som för statens räkning i samverkan med branschen har utarbetat ett åtgärdsprogram som redovisades . Beredning pågår nu med syfte att fastställa formerna för genomförande av förslagen. Konkurrens mellan olika material kan verka prispressande vilket till exempel är fallet med de flervåningshus som byggts i trä, bland annat i , vilka visat sig vara mycket billigare än hus i traditionella material. Regeringen har även tagit flera initiativ för att skapa bättre förutsättningar för byggsektorn. arbetar med att utforma ett förslag till ett så kallat entreprenadavdragssystem för att motverka användande av svart arbetskraft. En departementspromemoria beräknas bli färdig . har , efter ett regeringsuppdrag, lagt fram ett förslag till utvecklingsprogram för bygg-, fastighets- och anläggningssektorn. Förslaget bereds inom . Inom det nordiska ministerrådet påbörjades ett projekt för utökat samarbete på byggområdet mellan , och . En handlingsplan ska upprättas som ska kartlägga hinder och föreslå åtgärder för att eliminera de hinder som uppdagas i syfte att i slutändan nå en situation med ökad konkurrens på byggmarknaderna. Projektet beräknas bli färdigt . Självklart kan det behövas ytterligare åtgärder för att komma till rätta med problemen. Regeringen prioriterar detta för konsumenterna så viktiga område.
frs · GR12755 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:755 om har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder med anledning av den rapport som har presenterats av . I rapporten noteras att övergången till en kunskapsbaserad ekonomi i inte givit full utdelning i form av ökad produktivitet. Kommissionen anser bland annat att konkurrensen är bristfällig inom livsmedelsindustrin, vilket lett till för höga priser. I kommissionens rapport (ECFIN/392/03) noteras bland annat att de svenska priserna generellt är höga inom EU. I rapporten refereras också till den som har konstaterat att konkurrensen är svag inom livsmedelsindustrin. Kommissionen rapporterar vidare att en etablering av en utländsk dagligvarukedja torde komma att pressa de svenska livsmedelspriserna. Dessutom nämns den parlamentariskt sammansatta kommittén som tillsatts för att se över plan- och bygglagstiftningen (PBL). Livsmedelsindustrin i är mångfasetterad med företag i alla storleksklasser från små lokala företag till internationellt verksamma och mycket stora livsmedelskoncerner. EU:s inre marknad ger konsumenterna ett ökat utbud av varor och tjänster och förutsättningar att få en press på priserna. Livsmedelspriserna har ökat mindre än den allmänna prisnivån. Även om utvecklingen går åt rätt håll har fortfarande relativt höga matpriser. Anledningen till att livsmedelspriserna ökat mindre än den allmänna prisnivån kan till stor del spåras i den skärpta konkurrensen. Trots detta är koncentrationsgraden i den svenska livsmedelsindustrin fortsatt hög. Beträffande dagligvaruhandeln så kännetecknas den i av en stark koncentration med tre dominerande block med integrerad parti- och detaljhandel. Utvecklingen går alltmer mot bland annat stormarknader, lågprisbutiker och satsningar på egna varumärken. Den utländska konkurrensen har genom en ökad fokusering på lågpris gjort att även den svenska handeln öppnat lågprisbutiker. De åtgärder som regeringen har vidtagit och tänker vidta kommer tillsammans med den utveckling som sker på marknaden, med en ökad konkurrens från bland annat utländska aktörer, att främja lägre livsmedelspriser.
frs · GR12756 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:756 om vapenpass har frågat jordbruksminister om hon avser att arbeta för införande av så kallade vapenpass. Arbetet i regeringen är fördelat på så sätt att frågor om vapen faller inom mitt ansvarsområde. införde europeiskt skjutvapenpass . Enligt vapenförordningen (1996:70) ska polismyndighet efter ansökan utfärda ett skjutvapenpass till den som i har tillstånd att inneha sådana skjutvapen som anges i en bilaga till förordningen.
frs · GR12758 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:758 om EU:s arbetstidsdirektiv har med anledning av tolkning av EG:s arbetstidsdirektiv när det gäller jourtid frågat mig om jag ser någon möjlighet att få undantag från direktivet eller få till stånd en ändring av det. Som medlemsstat i EU har åtagit sig att leva upp till direktivets regler inklusive den rättspraxis som utarbetar. Det finns därför inte någon möjlighet att få undantag från direktivet. Men inom ramen för direktivet finns ett relativt stort utrymme att avvika från direktivets grundregler genom kollektivavtal. På detta sätt kan regelverket anpassas till olika verksamheters behov. tolkning av direktivet har lett till en omfattande diskussion i medlemsstaterna, framför allt när det gäller konsekvenserna för sjukvården. har inlett ett arbete med att analysera konsekvenserna av tolkning och hitta möjliga anpassningar av direktivet. Regeringen har till kommissionen uttryckt sitt stöd för en översyn av direktivet som syftar till att både öka flexibiliteten i verksamheten och stärka skyddet för arbetstagarna. Med tanke på det starka stödet bland EU:s medlemsstater för en översyn bedömer jag förutsättningarna att få till stånd en ändring av direktivet som goda.
frs · GR12759 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:759 om arbetslösheten bland museologer och arkeologer har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att stävja den tilltagande arbetslösheten bland museologer, arkeologer och övriga akademiker inom kultursektorn. I frågan hänvisar till uppgifter som redovisats av om den ökande arbetslösheten inom kultursektorn. har bland annat redovisat resultatet av en enkät till landets kulturchefer som visar att det stora flertalet av kommunerna kommer att skära ned på anslagen till kulturverksamheten , med en stigande arbetslöshet som följd. Detta är bekymmersamt. För att verkligen hävda kulturens egenvärde, dess kvalitet och integritet och dess likvärdighet över hela landet är det nödvändigt med en kraftfull nationell kulturpolitik. Därför har den statliga kulturbudgeten tillförts betydande nya resurser. Därtill är det en prioriterad fråga för hela regeringen att upprätthålla en väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt.
frs · GR12760 · 2004-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:760 om rapport har frågat mig om vilka åtgärder avseende skatte- och bidragssystemen som jag avser att vidta för att fortsätta att sänka skatten på arbete och öka människors vilja att arbeta. Frågan är ställd med anledning av som presenterades av ordförande . Jag förmodar att det är kommissionens meddelande om genomförandet av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för åren 2003@2005 som avses i frågan. Inledningsvis vill jag påpeka att arbetsproduktiviteten per anställd i näringslivet under perioden 1990@2002 har utvecklats snabbare i än i såväl som . Detta indikerar att tillväxtpotentialen är god i . , 2002 och 2003, har produktivitetsutvecklingen varit fortsatt stark inte bara i industrin utan även i tjänstesektorn. För att säkerställa en fortsatt positiv utveckling är det emellertid viktigt att stärka drivkrafterna till att arbeta och därigenom öka möjligheterna att nå full sysselsättning. Regeringen bedriver ett långsiktigt arbete med att minska de kombinerade marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemen. Som en del i detta arbete inleddes den pågående inkomstskatteomläggningen vilken är inriktad på att sänka marginal- och genomsnittsskatterna för låg- och medelinkomsttagare. Omläggningen består av en stegvis kompensation för den allmänna pensionsavgiften och en successiv minskning av andelen skattebetalare som betalar statlig inkomstskatt. De tre steg som har tagits i skatteomläggningen har tillsammans med reformer i bidragssystemen och införandet av en maxtaxa inom barnomsorgen medfört ökade drivkrafter att söka och acceptera erbjudanden om arbete. Arbetsinsatsen har dessutom ökat från del- till heltid. Den genomsnittliga marginaleffekten vid en ökad arbetsinsats har minskat från 2003, det vill säga . Dessutom ger det reformerade pensionssystemet, som trädde i kraft med full effekt 2003, tydliga drivkrafter till fortsatt arbete i högre åldrar. Regeringen vill genomföra det fjärde steget i den pågående inkomstskatteomläggningen. En förutsättning är dock att det statsfinansiella läget tillåter detta. Ett fullföljande av omläggningen skulle ytterligare stärka drivkrafterna till arbete.