ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121518 · 2004-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1518 om kostnader för rymlingsjakten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att förstärka resurser för att, som en följd av jakten efter Norrtäljerymlingarna, den reguljära verksamheten inte ska bli lidande. Det är () som har till uppgift att fördela polisens resurser mellan landets polismyndigheter. I de fall RPS anser att polisen av någon orsak haft onormalt stora kostnadsökningar kan RPS i det årliga budgetunderlaget till regeringen hemställa om resursförstärkningar. Regering och riksdag fattar sedan beslut om medelstilldelning inom ramen för den sedvanliga budgetprocessen. Jag vill i det här sammanhanget betona att polisen redan fått mycket stora resurstillskott vilket bland annat lett till att antalet poliser ökar . Den satsningen kommer att fortsätta.
frs · GR121520 · 2004-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1520 om statsstöd till Lastvagnar i har frågat statsrådet om, och i så fall när, regeringen avser att söka godkännande för att ge ett statligt stöd vilket, som hon uttrycker det, kan trygga dess verksamhet i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag vill inleda med att understryka att det är fråga om två olika typer av statligt stöd som diskuteras, dels ett bidrag för investering i ett nytt måleri vid hyttillverkningen i och dels ett bidrag för transporter av lackerade hytter. Volvos ansökan om ett regionalt utvecklingsbidrag på , som ligger för prövning hos , är långt utöver vad gällande regelverk medger. Regeringen har dock förklarat sig beredd att förhandla med kommissionen om möjligheten att gå utöver regelverket. En dialog mellan regeringen och kommissionen kommer att inledas då kommissionen åter är på plats efter semestrarna. Vad avser Volvos ansökan om transportbidrag så har stödet anmälts till kommissionen för sedvanlig statsstödsgranskning. I och med anmälan har en dialog med kommissionen i denna del inletts och den förs nu löpande.
frs · GR121521 · 2004-08-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1521 om om 24-timmarsmyndigheten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av och slutsats att regeringens styrning av myndigheternas arbete med att införa elektronisk förvaltning är otydlig. I går utvecklingen av en elektronisk förvaltning under beteckningen 24-timmarsmyndigheten. 24-timmarsmyndigheten ska förbättra och förenkla kontakterna för medborgare och företag med förvaltningen, underlätta insyn och deltagande i offentliga beslutsprocesser samt effektivisera offentlig verksamhet. Alla tjänster som på ett kostnadseffektivt sätt kan tillhandahållas elektroniskt ska också tillhandahållas elektroniskt utan att för den skull utestänga grupper av medborgare. Regeringen arbetar kontinuerligt med uppföljning och utveckling av statsförvaltningen. Detta gäller även ansträngningarna med att realisera 24-timmarsmyndigheten. Närmast har regeringen för avsikt att ge Statskontoret i uppdrag att, med utgångspunkt i de mål som regeringen fastlagt, utarbeta ett uppföljningssystem samt genomföra en första uppföljning av de effekter som utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten genererar. har regeringen tillsatt en delegation för utveckling av offentliga e-tjänster @ den så kallade 24-timmarsdelegationen @ med uppgift att stimulera utvecklingen i hela den offentliga sektorn. En huvuduppgift för delegationen är att få i gång en ökad samverkan mellan stat, kommun och landsting samt initiera samverkansprojekt med näringslivet. inrättades vidare med uppgift att fastställa gemensamma standarder för statliga myndigheters elektroniska kommunikation med varandra och med medborgare och företag. Slutligen bör påpekas att en redogörelse för regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser lämnas i den årliga budgetpropositionen. Regeringen avser därför att återkomma till denna rapport i budgetpropositionen som presenteras för .
frs · GR121522 · 2004-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1522 om specialfängelse har frågat mig när mer preciserade underlag för ett nytt specialfängelse kan presenteras. Regeringen kommer , torsdag, att uppdra åt att påbörja arbetet med en högsäkerhetsanstalt. Frågan kräver noggranna överväganden och kommer att ge oss ett detaljerat underlag att ta ställning till i den fortsatta processen. Jag kommer därför att återkomma i frågan .
frs · GR121523 · 2004-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1523 om studenters försörjningsmöjligheter har frågat mig vad jag avser att göra för att öka studenternas försörjningsmöjligheter . Studiestödet syftar till att ge den studerande en rimlig levnadsnivå . Under studieuppehållen förväntas den studerande ordna för sin egen försörjning. Studerande som inte kan försörja sig under studieuppehåll har precis som övriga medborgare vid behov rätt att ta del av de trygghetssystem som samhället erbjuder. Studiestödssystemet är utformat så att det är möjligt att arbeta parallellt med studierna. Studiestödsreformen innebar bland annat att fribeloppsgränsen, det vill säga gränsen för hur stor inkomst en studerande får ha utan att studiemedlen reduceras, höjdes kraftigt. är fribeloppet vid heltidsstudier . Motiven bakom höjningen av fribeloppet var bland annat att öka den studerandes möjlighet att få en högre levnadsstandard samt kunna försörja sig under studieuppehållen. överlämnade den studiesociala utredningen sitt betänkande Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130) till regeringen. Utredaren har haft i uppdrag att göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll. Frågan om studerandes försörjningssituation under studieuppehåll finns belyst i betänkandet. Utredningen lyfter i detta sammanhang bland annat fram behovet av att undervisningen görs mer flexibel. Betänkandet har varit föremål för remissbehandling och bereds nu inom . Universitet och högskolor har frihet att själva bestämma hur den grundläggande högskoleutbildningen ska organiseras under ett kalenderår. De flesta lärosäten väljer dock fortfarande att indela utbildningen i två terminer på vardera 20 poäng med möjlighet till sommarkurser. Regeringen har givit i uppdrag att analysera förutsättningarna för ett utökat studieår inom grundläggande högskoleutbildning. I uppdraget ingår bland annat att kartlägga och analysera vilka konsekvenser ett utökat studieår får för studiestödet. En sådan förändring kan innebära att uppehållet mellan terminerna förkortas och att de studenter som så önskar kan genomföra sin utbildning . Uppdraget ska redovisas till .
frs · GR121524 · 2004-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1524 om apotekens tillgänglighet har frågat näringsminister om han avser att vidta åtgärder så att handikappanpassade kundtoaletter inrättas i butiker. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som besvarar frågan. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) har regeringen lyft fram nationella mål för handikappolitiken. En målsättningen som särskilt lyfts fram är att handikapperspektivet ska genomsyra alla samhällssektorer och finnas integrerad i den ordinarie verksamheten på ett självklart sätt. Lokaler, verksamhet och information bör vara tillgängliga för alla oavsett om en person har funktionshinder eller inte. En viktig åtgärd inom ramen för handlingsplanen är inrättandet av ett nationellt tillgänglighetscenter vid . Tillgänglighetscentret har bland annat till uppgift att samla och sprida kunskap om tillgänglighet, stödja och bevaka statliga myndigheters arbete med att bli tillgängliga, stödja sektorsmyndigheter som har ett särskilt ansvar för att genomföra handikappolitiken samt driva på övrigt arbete för tillgänglighet i staten och i kommuner, landsting, näringsliv och organisationer. , som är en av sektorsmyndigheterna, har en central roll i arbetet med att öka tillgängligheten bland annat till lokaler dit allmänheten har tillträde. Verket har utarbetat föreskrifter om hur enkelt avhjälpta hinder enligt bestämmelserna i bör tillämpas. arbetar också för att förbättra för kunder med funktionshinder. Exempelvis kan nämnas att en ny upplaga av skriften Handikappanpassade apotekslokaler utkom . Här framhålls bland annat att apotekspersonalen måste ha möjlighet att uppmärksamma kunder med funktionshinder och ge dem en anpassad service. Dock klargörs att kundtoalett av hygien- och säkerhetsskäl inte finns på . Jag har inte för avsikt att vidta några specifika åtgärder rörande men vill i det här sammanhanget framhålla vikten av att samtliga aktörer medverkar i arbetet med att skapa ett tillgängligt samhälle utifrån den värdegrund som ligger till grund för den nationella handlingsplanen för handikappolitiken.
frs · GR121525 · 2004-08-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1525 om rätt till bestämmande över placering av askan efter kremering har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att få till stånd en ändring i nu gällande lagstiftning så att avlidna och deras anhöriga får ett ökat inflytande över hur och var kremeringsaskan får placeras. Frågan är ställd med anledning av att en ung kvinna dött och att hennes anhöriga inte lyckats få tillstånd att tillmötesgå hennes önskan om att hälften av kremeringsaskan skulle placeras i familjegraven och hälften spridas för vinden på en särskild plats högt uppe på en ås. I gällande begravningslagstiftning väger den avlidnes önskemål tungt och ska vara vägledande för den som ordnar begravning och gravsättning. måste också andra hänsyn tas. Med stor respekt för de avlidnas önskemål och de anhörigas strävan att uppfylla dem, måste jag i första hand hänvisa till berörda huvudmän och myndigheter. Min förhoppning är att man inom ramen för lagen ska kunna finna en för alla berörda parter godtagbar lösning i de enskilda fallen. Jag utesluter dock inte att det kan bli aktuellt med en översyn av begravningslagen.
frs · GR121526 · 2004-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1526 om kommunerna och äldrevården har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att kommunerna ska kunna säkerställa en väl fungerande äldrevård utan att andra verksamhetsområden drabbas och ha budgeten i balans. Riksdag och regering har vidtagit ett flertal åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för kommuner och landsting att säkerställa en god omsorg och vård för äldre. Bland annat har de generella statsbidragen till kommunsektorn utökats med mer än för kvalitetsförbättringar inom bland annat vård och omsorg. Härtill har flera specialdestinerade bidrag utgått för att särskilt stärka vården och omsorgerna om äldre. För att den långsiktiga finansieringen av äldreomsorgen ska kunna säkras krävs emellertid också en fortsatt god tillväxt i ekonomin så att ytterligare resurser kan styras över till vård och omsorg. Av betydelse i detta sammanhang är bland annat att fler människor kommer i sysselsättning och att arbetslösheten och sjukfrånvaron kan minskas. Av betydelse är också att det bedrivs en aktiv utbildnings- och forskningspolitik liksom en politik som stärker såväl företagens villkor som arbetstagarnas intressen. Av stor betydelse är också att det skapas en samsyn kring äldreomsorgens villkor, dess finansiering och innehåll. Förtjänster och brister måste öppet kunna diskuteras. Förslag och alternativa lösningar redovisas. Utgångspunkten måste dock alltid vara en gemensamt och solidariskt finansierad äldreomsorg där det är behoven hos varje enskild individ som avgör insatsernas innehåll och omfattning. Regeringen har tagit initiativ till fördjupade diskussioner med och inom ramen för det utvecklingsprogram för äldreomsorgen som redovisades . har ett antal större utredningar och uppdrag med fokus på äldreomsorgen redovisats för regeringen. Nämnas bör bland annat betänkanden från den parlamentariska kommittén Senior 2005 samt den så kallade . har avlämnat ett flertal utredningsuppdrag med fokus på olika områden inom äldreomsorgen. Här bör bland annat nämnas den plan för kompetensförsörjning av personal inom äldreomsorgen som tagit fram i samarbete med nio andra statliga myndigheter och verk. Dessa och andra faktaunderlag bereds nu inom . Mot bakgrund av ovanstående bedömer jag att det finns mycket goda förutsättningar att åstadkomma det som efterlyser, det vill säga bättre förutsättningar för kommunerna att kunna säkerställa en väl fungerande äldrevård.
frs · GR121528 · 2004-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1528 om konsekvenserna vid privatisering av krig har frågat mig vilka initiativ jag vidtagit för att klarlägga konsekvenserna för folkrätten liksom för den , , vid privatisering av krig och konflikter. En stat har ansvar för samtliga personer under sitt befäl, och detta oavsett om personerna tillhör reguljära styrkor eller inte. Den internationella rätten, inklusive den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna, måste följas av statens samtliga företrädare, vare sig de är underställda statliga eller privata uppdragsgivare. Det bör betonas att alla individer är personligt ansvariga för brottsliga handlingar de begår, enligt den internationella humanitära rätten eller nationell straffrätt. För att dessa individer ska kunna ställas till ansvar krävs att både den internationella straffrätten och de nationella rättssystemen fungerar tillfredsställande. Den , , är en viktig komponent härvidlag. Domstolen har jurisdiktion över folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Straffansvaret är individuellt, och har inget att göra med vem individen är anställd av eller verkar för. Den huvudsakliga avsikten med ICC är att få slut på straffriheten som i stor utsträckning förekommit beträffande denna typ av brott genom att i första hand lägga ansvaret på länderna att själva utreda och lagföra brott och, i andra hand, tillhandahålla en internationell instans i ICC. arbetar aktivt för att stärka det internationella straffrättsliga systemet, bland annat genom stöd till ICC och de tillfälliga krigsförbrytartribunalerna. Som ett led i uppföljningen av 2004 om förebyggande av folkmord, liksom i uppföljningen av den europeiska säkerhetsstrategin, har också tagit ett flertal initiativ inom EU till ett utvecklande av unionens politik, både vad avser internationellt samarbete för att åtala krigsförbrytare och vad avser övervakning och efterlevnad av den internationella humanitära rätten. följer mycket aktivt utvecklingen på detta område också i andra forum.
frs · GR121529 · 2004-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1529 om lagen om allmän inpasseringskontroll i kriminalvården har frågat mig om jag är beredd att omgående ändra lagen om allmän inpasseringskontroll så att den gäller tillsvidare och anstalterna inte behöver göra nya ansökningar . Tyvärr har säkerhetsproblemen inom kriminalvården ökat . Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att förbättra säkerheten på anstalterna. Ett exempel på det är att kriminalvården fått möjlighet att använda allmän inpasseringskontroll. Inpasseringskontrollen ger kriminalvården möjlighet att kontrollera alla personer som har tillträde till en kriminalvårdsanläggning. Syftet med kontrollen är att hindra att otillåtna föremål förs in. räcker det att kontrollen genomförs med metalldetektor eller annan teknisk utrustning. Alla föremål upptäcks emellertid inte vid en sådan kontroll. Kriminalvården har därför också möjlighet att på annat sätt kroppsvisitera alla personer som passerar in i anstalten eller häktet. Kontrollen är identisk med vad som förekommer vid flygplatser. Precis som vad som gäller för flygplatskontroller är beslutet om allmän inpasseringskontroll tidsbegränsat . När den fastställda tiden har löpt ut ska alltså frågan om fortsatt kontroll tas upp till förnyad prövning. Om det är motiverat ur säkerhetssynpunkt kan förlänga beslutet. En anledning till att beslutet är tidsbegränsat är att behovet av särskilda kontrollmöjligheter är olika starkt . Behovet varierar också mellan anstalterna. Det är angeläget att kriminalvårdens resurser utnyttjas på bästa sätt och att kontrollerna förekommer där de bäst behövs ur säkerhetssynpunkt. Jag tycker därför inte att det finns någon anledning att ändra lagstiftningen. Som jag i olika sammanhang har påpekat är det däremot självklart att kriminalvården måste utnyttja den lagstiftning som finns för att upprätthålla säkerheten. Vi måste vidta alla åtgärder vi kan för att förbättra säkerheten och den allmänna inpasseringskontrollen är en viktig del i det arbetet.
frs · GR121530 · 2004-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1530 om statliga utredningars oberoende har frågat statsministern vad han avser att göra för att försäkra sig om att statliga utredningar görs oberoende och självständiga. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen styr riket. I detta ligger att regeringen leder den offentliga verksamheten, planerar för utvecklingen och tar de initiativ som behövs. Regeringen arbetar fortlöpande med att säkerställa en hög kvalitet i de underlag för beslut av regering och riksdag som utredningsbetänkanden utgör. Lämplig utredare utses av regeringen utifrån varje utrednings förutsättningar och syfte. Jag delar frågeställarens uppfattning att självständighet, oberoende och integritet är förutsättningar för väl övervägda beslut av regering och riksdag. Jag delar emellertid inte frågeställarens uppfattning att den specifika utredning som nämns i frågan skulle ha brustit i detta avseende. Den har i enlighet med direktiven tagit itu med ett problem, identifierat alternativa lösningar, vägt för- och nackdelar, i syfte att komma fram till ett förslag. svarade jag på en interpellation. I det sammanhanget framkom vad regeringen gjort för att höja kvaliteten i utredningsarbetet. Bland annat har en ny kommittéförordning tagits fram, en ny kommittéhandbok utformats samt nya riktlinjer för hur man genom krav i kommittédirektiven lägger grunden för kvalitet i kommittéarbetet. Regeringen lägger ned stor möda på att utveckla utrednings- och kommittéväsendet. Det pågår ett särskilt arbete i en arbetsgrupp inom i syfte att utveckla utredningsväsendet. Bakgrunden är bland annat en forskningsrapport, Kvalitet i utredningsväsendet, som gjorts på uppdrag av samt , RIR 2004:2. Dessa ansträngningar är ett led i det ständigt pågående arbetet med att behålla den goda kvalitet som svenskt utredningsväsende håller.
frs · GR121536 · 2004-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1536 om trafikövervakning har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder som innebär att polisbristen åtgärdas så att även län som kan utföra trafikbevakning som håller en acceptabel nivå. Regeringen har satsat stora resurser på polisen. Bara har anslaget ökat med nästan , vilket har lett till att vi nu ser en nettoökning av antalet poliser . När det gäller fördelningen av såväl ekonomiska resurser som personal ligger ansvaret hos och, på det regionala planet, hos landets polismyndigheter. Hur stor del av en polismyndighets resurser som ska avdelas till trafikövervakning är alltså ett beslut som ska fattas regionalt. Jag vill i det här sammanhanget betona vikten av det arbete polisen bedriver när det gäller att bekämpa trafikbrott. En del i detta är försöksverksamheten med automatisk trafikkontroll (ATK) med kamera som pågått . Regeringen har i propositionen Fortsatt arbete för en säker vägtrafik (prop. 2003/04:160) uttalat att systemet med ATK ska fortsätta. En utredning har lagt fram förslag till regeringen rörande förutsättningarna för att utvidga och permanenta verksamheten.
frs · GR121538 · 2004-08-31 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1538 om skadestånd, 1541 om skadestånd och regler om bodelning och 1542 om skadestånd till skadegörare har frågat om jag tänker vidta några åtgärder för att ett utdömt skadestånd på grund av brott inte ska ingå i bodelningen mellan makar där den ena maken är gärningsman. har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att den tilldömde inte behöver dela skadeståndet med den dömde eller använda delar av skadeståndet till den dömdes böter. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Det bör till en början klargöras att det vid en skilsmässa aldrig kan bli frågan om att betalningsansvaret för en makes skuld överförs till den andra maken. En make kan alltså inte bli skyldig att betala den andra makens skuld. Vad det handlar om är i stället i vad mån ett skadestånd på olika sätt ska kunna påverka egendomsfördelningen mellan makarna. Enligt reglerna i kan en fordran på skadestånd som en make har mot den andra maken eller någon annan undantas från bodelningen. Den kommer då inte att ingå i det belopp som ska fördelas mellan makarna. När det gäller belopp som har betalats ingår visserligen det utbetalda beloppet i bodelningen, men oskäliga resultat som därigenom eventuellt skulle kunna uppstå kan undvikas genom jämkning. Bodelningen kan även jämkas på grund av att en make vid beräkningen av sin andel i boet har avräknat en skadeståndsskuld. De frågor som frågeställarna tar upp har varit aktuella tidigare. I ett fall som uppmärksammades i medierna var frågan om en man som hade dömts för övergrepp mot sin styvdotter i samband med en skilsmässa skulle få avräkna en skuld avseende brottsskadeersättning. Jag uttalade då att jag, om det visade sig att reglerna ger tvivelaktiga resultat, skulle se till att frågan om en lagändring övervägs. Det har därefter klarlagts att mannen fick avräkna skulden vid beräkningen av hans andel i boet och att detta påverkade bodelningen på ett för kvinnan negativt sätt. Trots att det alltså finns regler som avser att undvika tvivelaktiga resultat i de situationer frågeställarna tar upp, kan det ändå tänkas förekomma situationer där fördelningen av makarnas egendom inte blir tillfredsställande. Frågan är föremål för överväganden inom och jag kommer att redogöra för hur jag tänker gå vidare.
frs · GR121540 · 2004-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1540 om brottsofferskadestånd när misstänkt gärningsman är har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder som syftar till att bättre trygga situationen för brottsoffer där misstänkt gärningsman är . Frågan avser möjligheten för brottsoffret att få ekonomisk ersättning. Jag vill börja med att slå fast att det i första hand är den som skadar någon annan genom ett brott som ska ersätta offrets skada genom att betala skadestånd. Är den som begått brottet under ska han ersätta skadan i den mån det är skäligt. Huvudregeln är alltså att även den som är själv ska ersätta offret för skador som han orsakat genom ett brott. Den som drabbats av en personskada eller kränkning till följd av ett brott kan förutom skadestånd från gärningsmannen ha rätt till statlig brottsskadeersättning. Brott som begåtts av personer utgör inte något undantag. Att gärningsmannen på grund av sin låga ålder inte kan straffas är alltså inte något hinder för offret att få brottsskadeersättning. För att ska pröva en ansökan om brottsskadeersättning krävs bara att brottet anmälts till åklagare eller polismyndighet. Det finns inte något krav på att polisen dessutom ska ha vidtagit några utredningsåtgärder. Vid Brottsoffermyndighetens prövning av en ansökan om brottsskadeersättning måste myndigheten naturligtvis alltid ta ställning till om den grundläggande förutsättningen för ersättning, att sökanden har drabbats av ett brott, är uppfylld. Vid den prövningen ska myndigheten ta hänsyn till all utredning som sökanden ger in och det finns möjlighet för myndighetens nämnd att hålla muntlig förhandling. Har det gjorts en polisutredning är den ett bra underlag för myndighetens prövning. Men jag utgår från att myndigheten inte ställer kraven på utredning högre än att även den som utsatts för ett brott som, på grund av gärningsmannens låga ålder eller av någon annan anledning, inte utretts av polisen, har möjlighet att uppfylla dem. Rätten till statlig ersättning för den som utsatts för ett brott är alltså inte beroende av om gärningsmannen är över eller under och inte heller av om det genomförts en polisutredning eller inte. Jag avser att följa hur tillämpar lagstiftningen för att säkerställa att även offer för unga gärningsmän får en rättvis prövning.