ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121179 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1179 om semestertider hos har frågat mig om vilka åtgärder jag kommer att vidta för att omgående rätta till den ohållbara situation som medför en alltför tung arbetsbelastning för personal och gör att utbetalningar fördröjs . Det övergripande målet för administrationen av socialförsäkringen är att den ska administreras rättssäkert och effektivt. och de allmänna försäkringskassorna ansvarar på nationell och regional nivå för god kvalitet och kostnadseffektivitet i handläggningen. De allmänna försäkringskassorna leds av styrelser som har ett entydigt ansvar för att verksamheten bedrivs författningsenligt, effektivt och i överensstämmelse med syftet för verksamheten. Styrelsen ska se till att de mål som regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, ställt upp för användandet av medlen följs. Styrelsen ska också verka för goda arbetsförhållanden. Försäkringskassorna har tilldelats ökade resurser. har försäkringskassorna totalt fått ca extra till administrationen för ohälsoarbetet och de så kallade följdreformerna. Tilldelningen för är nästan lika stor. Detta innebär att det intensifierade arbetet inom dessa områden inte riskerar att tränga ut arbetet med andra förmåner. De samlade medlen som tilldelats försäkringskassorna har bestämts utifrån en bedömning av kassornas behov, med hänsyn till den verksamhet som ska bedrivas. Det ankommer på styrelse att använda resurserna på sådant sätt att verksamheten bedrivs i enlighet med uppställda mål. Så som dagens organisation ser ut kan en försäkringskassa ha hög arbetsbelastning, medan en annan kassa har lägre belastning. har beslutat om en sammanhållen statlig organisation för socialförsäkringens administration och med det ökas flexibiliteten inom organisationen. Det blir möjligt att fortlöpande fördela ärenden så att ärendebalanserna blir mindre eller inte uppstår alls. Med denna flexibilitet kan handläggningstiderna förkortas och personalen få en jämnare arbetsfördelning.
frs · GR121180 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1180 om regionala insatser för har frågat statsministern om han står fast vid löftet om särskilda regionala insatser för och om när de kommer att presenteras. Bakgrunden är att statsministern i partiledardebatten har nämnt ett behov av insatser för vissa områden, bland annat . Arbetet inom regeringen är fördelat så att jag ska besvara frågan. Svaret på den första frågan är ja. Särskilda regionala insatser för ska presenteras. Som säkert förstår är inte minst jag mycket angelägen om att insatserna blir riktigt bra. Vid frågestunden i sade jag att avsikten är att åtgärderna ska presenteras , men för att vara på den säkra sidan vill jag gardera mig med att det bör kunna ske före öppnande .
frs · GR121181 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1181 om barntillägg för studenter har frågat mig vad jag avser att göra för att barntillägget för studenter med barn utformas så att barnens behov ställs i centrum. Regeringen har ekonomiska vårproposition fört fram vissa särskilda insatser riktade till barn. Bland annat ska ett barntillägg till studerande införas. Utgiftsområde 15 Studiestöd beräknas öka med till följd av ett sådant barntillägg. Förslaget kompletterar de åtgärder som regeringen genomfört för att förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation generellt. Barnbidraget har stegvis höjts till 950kr per barn. Även flerbarnstillägget och studiebidraget till gymnasiestuderande har höjts och maxtaxa införts i förskola, fritidshem och familjedaghem. Maxtaxan innebär till exempel att studerande med studiestöd utan andra inkomster kan få kostnadsfri barnomsorg. Vidare har föräldraförsäkringen byggts ut med och grundnivån i föräldraförsäkringen har gradvis höjts till 180kr per dag, vilket är viktigt för många studerande. lämnade regeringen en skrivelse till med en beskrivning av de insatser som finns i statsbudgeten som speciellt riktar sig till barn och unga. Att tydliggöra barnperspektivet i det statliga budgetarbetet är en prioriterad fråga för regeringen. En särskild utredare har haft i uppdrag att göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer under den samlade studietiden. Den studiesociala utredningen har även haft i uppdrag att analysera om det finns förutsättningar att införa ett barntillägg till studerande. Bakgrunden var den överenskommelse som träffats mellan regeringen och dess samarbetspartier (det så kallade 121-punktsprogrammet). Utredningen har slutfört sitt uppdrag och överlämnade betänkandet Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130) till regeringen. Utredningens uppdrag var främst att kartlägga och analysera och inte att lämna konkreta förslag. Enligt utredningens bedömning kan studerande med familjeansvar ha en ansträngd ekonomi med knappa disponibla inkomster. Förutsättningarna för att införa ett särskilt barntillägg till studerande i studiestödssystemet eller i något av trygghetssystemen har därför analyserats och prövats. Olika exempel har presenterats tillsammans med konsekvens- och kostnadsanalyser. Betänkandet är föremål för remissbehandling. Jag anser att det är angeläget att studerande med familjeansvar har goda förutsättningar att klara sina studier. Barnens behov är viktiga men studiemedelssystemet är främst avsett att täcka levnadsomkostnader för den studerande själv. Även förordar i sitt budgetunderlag ett barntillägg till högskolestudenter men de resurser som regeringen nu avsatt för ett sådant system är betydligt mer generöst tilltagna. Jag räknar med att den studiesociala utredningens arbete kan utgöra grunden för det framtida barntillägget för studerande med barn på olika utbildningsnivåer. Regeringen planerar att kunna presentera ett förslag om den närmare utformningen av tillägget i en kommande proposition.
frs · GR121182 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1182 om medborgerliga rättigheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att förmå staten att tillerkänna dennes självklara rättigheter och upphäva begränsningarna i hans rörelsefrihet. Låt mig inleda med att säga att regeringen följt fall . har ärendet tagits upp med israeliska företrädare på högsta nivå, bland annat vid statsminister besök i . i har dessutom stått i kontakt med de israeliska justitie- och utrikesdepartementen och med Vanunus rättsliga ombud för att hålla sig kontinuerligt underrättad om situationen. Jag vill i sammanhanget upprepa vad jag anförde i svar på fråga 2003/04:1012 av . Det står klart att är skyldigt att behandla Vanunu i enlighet med de grundläggande internationella konventionerna för skydd av de mänskliga rättigheterna. Att han avtjänat straff för ett brott som anses allvarligt i rättfärdigar inget undantag i detta avseende. Med tanke på de restriktioner som ålades Vanunu i samband med frigivandet finner jag ytterligare anledning att genom ambassaden i fortsätta att bevaka Vanunus situation. Vanunu förtjänar samma frihet och säkerhet som andra israeliska medborgare.
frs · GR121183 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1183 om revor i trygghetssystemet har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att vi ska kunna minimera riskerna att människor ramlar ur de sociala trygghetssystemen och blir utan ersättning. Jag uppfattar att det är två frågor. Den ena frågan avser människor som bedömts inte uppfylla vare sig villkoren sjukpenning eller arbetslöshetsersättning. Den andra gäller personer som inte anmält sig som arbetssökande och därför inte har rätt att behålla sin sjukpenninggrundande inkomst. Regeringen gav AMS och RFV i uppdrag att inleda förnyelsen av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Uppdraget innebar att i fem geografiska områden starta en pilotverksamhet i syfte att skapa en mer samordnad organisation av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Erfarenheterna av denna pilotverksamhet har sedan tagits till vara i de nationella verksamhets- och handlingsplaner som AMS och RFV fått i uppdrag att utforma. Ökade insatser för gruppen arbetslösa sjukskrivna har kommit till stånd genom de av sjukpenninganslaget som kan användas för finansiell samordning och samverkan inom rehabiliteringsområdet. Jag är medveten om att det fortfarande finns brister, men min bedömning är att samverkan mellan och arbetsförmedlingen har utvecklats mycket positivt och att förutsättningarna för att lokalt utforma arbetssätt så att människor på lämpligt sätt kommer åter i arbete. Jag vill betona att den som vill anmäla sig som arbetssökande också har rätt att göra så. Ett grundvillkor för arbetslöshetsersättning är emellertid att sökanden är arbetsför och oförhindrad att åta sig arbete. För sådan ersättning måste sökanden alltså både vilja och kunna arbeta. Det finns också en rad arbetsmarknadspolitiska åtgärder för arbetshandikappade och andra som syftar till att ta till vara sökandens arbetsförmåga. Normalt omfattas endast den som har inkomst av sjukpenningförsäkringen. Om inkomstförhållandena förändras för den försäkrade ska också den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) ändras. Den som inte längre har inkomst omfattas inte av sjukpenningförsäkringen. Reglerna om SGI-skyddade tider innebär emellertid att den försäkrade får behålla sitt sjukpenningskydd om vissa förutsättningar är uppfyllda. Till de grupper som omfattas av sådana så kallade SGI-skyddade tider hör @ under vissa omständigheter @ bland andra föräldrar, studerande och arbetslösa. För att omfattas av skyddsreglerna måste den som är arbetslös vara anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen och beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning som motsvarar fastställd SGI samt aktivt söka arbete. Något krav på att den försäkrade ska vara berättigad till arbetslöshetsersättning finns inte. Enligt min uppfattning är det viktigt att upprätthålla kravet på att vara aktivt arbetssökande för att få sin SGI skyddad. Det är dock viktigt att RFV och försäkringskassorna informerar de försäkrade om detta. Särskilt viktigt är det naturligtvis att informerar om detta krav när beslutar att inte längre betala sjukpenning till en person som är arbetslös.
frs · GR121184 · 2004-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1184 om åtgärder mot social fobi har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att förebygga och effektivisera behandling av social fobi. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som besvarar frågan. Ångesttillstånd drabbar en betydande del av befolkningen, ofta . ger tillstånden upphov till obetydliga problem, ibland allvarliga som kan leda till betydande svårigheter för dem som drabbas. Målet med hälso- och sjukvården, som omfattar åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador, är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Regeringen konstaterar i den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården att det krävs utvecklingsarbete inom flera områden för att de övergripande målen med hälso- och sjukvården ska kunna uppnås. Regeringen har med denna utgångspunkt kommit överens med och om att bland annat förbättra insatserna till barn, ungdomar och äldre med psykisk ohälsa samt stärka stödet till personer med psykiska funktionshinder. Genom ett förebyggande arbete och ett tidigt och adekvat stöd kan en utveckling mot en fördjupad psykisk ohälsa motverkas. I sammanhanget bör också nämnas att den av regeringen tillsatta psykiatrisamordnaren bland annat har till uppgift att identifiera och analysera problem samt föreslå åtgärder som kan ge positiva effekter på vård, social omsorg och rehabilitering av personer med psykiska sjukdomar eller funktionshinder. Vid () pågår ett projekt som rör ångesttillstånd, inkluderande bland annat social fobi. Den ansvariga projektgruppen vid SBU genomför en granskning av litteraturen avseende såväl psykologiska behandlingar som effekten av olika läkemedel, liksom dokumentationen för kombinationen av flera behandlingar. Dessutom ska bland annat ansvarsområdena för primärvården och den specialiserade psykiatrin beskrivas samt hälsoekonomiska analyser granskas. Utvärderingen, som beräknas slutföras , kommer att utgöra ett värdefullt underlag inom ramen för huvudmännens fortsatta utvecklingsarbete inom det aktuella området.
frs · GR121185 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1185 om järnvägstrafiken i har frågat mig vad jag avser att göra för att näringslivet och befolkningen i ska få bättre järnvägsförbindelser. Han ställer frågan mot bakgrund av att X2000-tågen inte längre används på sträckan @ vilket medför att restiden blir längre. Korta restider är viktigt för människors möjlighet till pendling och kan även bidra till att tågresor blir ett attraktivt och konkurrenskraftigt alternativ för resenärerna. Därför delar jag syn om att bra kommunikationer kan skapa tillväxt. Jag har också förståelse för att de som reser mellan och önskar att restiden på denna sträcka ska bli kortare, inte längre. Jag känner inte till skälen för att SJ inte kunnat återuppta trafiken med X2000-tågen på den aktuella sträckan, och jag kan inte heller direkt påverka beslut av det här slaget som SJ fattar. I transportpolitiska beslut är en av utgångspunkterna att interregional persontrafik på järnväg ska ske på kommersiella grunder. Följden av detta är att järnvägsföretagen självständigt fastställer sitt trafikutbud, sina biljettpriser och övriga villkor baserat på marknadens behov och efterfrågan. Regeringen har inte någon möjlighet att direkt påverka SJ:s eller andra järnvägsföretags beslut i sådana frågor. I situationer där ett väsentligt sämre trafikutbud uppstår finns möjlighet för Rikstrafiken att pröva om en viss typ av trafik behöver upphandlas. Enbart en något längre restid utgör emellertid, enligt min bedömning, inte tillräckliga skäl för att vidta sådana åtgärder.
frs · GR121186 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1186 om jämställdhet, kvinnor och försvaret de har frågat mig om analysen av jämställdhetseffekterna av intagningsstoppet kommer att föranleda någon åtgärd från min sida beträffande yrkesofficersutbildningen. Regeringen redovisade i proposition 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret en tydlig ambition att påtagligt öka andelen kvinnliga officerare genom tydliga och successivt ökande rekryteringsmål. Försvarsmakten har därefter redovisat mål för rekryteringen och vidtagit åtgärder för att öka andelen kvinnor på yrkesofficersprogrammet, bland annat genom positiv särbehandling. har arbetet med kommande försvarsbeslut visat att åtgärder måste vidtas för att Försvarsmaktens personalförsörjning ska komma i balans. konstaterade exempelvis i sitt betänkande 2003/04:FöU3 att det synes som "personalkostnaderna har fått en sådan omfattning att det går ut över den verksamhet som skall bedrivas i Försvarsmakten". De åtgärder som kan komma att vidtas för att uppnå en bättre balans är såväl rekryteringsstopp som avveckling av personal. Jag delar den farhåga som uttrycktes vid frågestunden om att uppsägningar kommer att drabba många unga inom försvaret och då inte minst kvinnor inom officersyrket. På samma sätt kommer höstens rekryteringsstopp att få negativa konsekvenser för de ungdomar, inte minst kvinnor, som önskar utbilda sig till officerare. Vid de förbandsbesök jag genomför brukar jag därför uppmana både förbandsledning och förtroendevalda bland de värnpliktiga att tänka över hur intresse och kontakter kan bibehållas med exempelvis de kvinnor som visat intresse för yrket. Jag kan också försäkra dig om att regeringens krav på en ökad andel kvinnor vid våra militärhögskolor vid framtida officersutbildning kvarstår och blir allt viktigare under kommande försvarsbeslutsperiod.
frs · GR121187 · 2004-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1187 om åtgärder för staten som arbetsgivare Mot bakgrund av påstående att kvitterat ut . , utan att ha haft några arbetsuppgifter knutna till sin tjänst som generaldirektör, har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra liknande situationer framöver. Enligt 33 § andra stycket lagen (1994:260) om offentlig anställning () får chefen för en förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen och som är anställd för bestämd tid förflyttas till en annan statlig anställning som tillsätts på samma sätt, om det är påkallat av organisatoriska skäl eller annars är nödvändigt av hänsyn till myndighetens bästa. Bestämmelsen tillkom genom beslut med anledning av förslag i proposition 1986/87:99 Ledning av den statliga förvaltningen (bet. 1986/87:KU29, rskr. 1986/87:226). Den införda förflyttningsskyldigheten motiverades av att en myndighetschef som är anställd för bestämd tid inte kan sägas upp . Det är regeringen som prövar frågor om förflyttning. Det följer av 3 § 1. anställningsförordningen (1994:373). Med stöd av den nämnda bestämmelsen i har regeringen i ett antal fall beslutat om anställning av förutvarande myndighetschefer i . De har därvid tilldelats arbetsuppgifter som varit lämpliga med hänsyn till deras bakgrund och erfarenheter. I den nämnda propositionen (s. 70) anförde föredragande statsrådet att det i lag inte borde föreskrivas några begränsningar i fråga om arbetsuppgifterna i den nya anställningen eller arbetstagarens personliga lämplighet för denna. Han hänvisade till att en verkschef under sin karriär kan komma att ha mycket skiftande arbetsuppgifter. Det nu redovisade systemet har i stort fungerat tillfredsställande. I något enstaka fall kan det uppstå en situation där det kan vara svårt att finna relevanta arbetsuppgifter för den berörda arbetstagaren. har naturligtvis både ett ansvar för och ett intresse av att arbetstagaren erbjuds relevanta arbetsuppgifter som tillvaratar vederbörandes kompetens. Vi kommer att göra de största ansträngningar för att fullt ut leva upp till detta ansvar. Några särskilda åtgärder därutöver synes inte påkallade.
frs · GR121188 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1188 om kvicksilverexport har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att exporten av kvicksilverhaltiga ämnen ej når . Inledningsvis vill jag understryka att frågan är komplex. Det är svårt att utreda var problemet ligger. I har vi regler som säger att kvicksilver samt kemiska föreningar och beredningar där kvicksilver ingår inte får yrkesmässigt föras ut ur (förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter). Eventuellt är det så att zinksligen inte ansetts omfattas av förbudet. Detta är en fråga som vi nu undersöker. Frågan handlar även om hur produkten används i . Enligt uppgifter i medierna ska kvicksilvret komma in på ett lagligt sätt i genom att tulldeklareras såsom tandtekniskt material. Sedan används det i stället till att framställa guld, ett problem som leder till frågan hur vi kan agera mot vad som sker inom andra suveräna staters gränser. Liksom redan har uttalat i är det dock inte acceptabelt att det kvicksilver som utvinns ur zinkslig används vid småskalig guldutvinning i utvecklingsländerna. Denna användning utgör inte bara ett stort miljöproblem. Den utgör, som även känner till, ett mycket stort hälsoproblem för de människor som arbetar med utvinningen. Liknande problem berördes i mitt svar på fråga om och Copcos verksamhet i guldgruveindustrin i (fråga 2002/03:1318 om svenska företags moraliska ansvar). driver frågan om ett exportförbud av kvicksilver från EU. arbetar även för globala åtgärder för att komma till rätta med kvicksilverproblemen. Inom FN:s miljöprogram har ett globalt kvicksilverprogram upprättats. Användningen av kvicksilver vid småskalig guldutvinning i är en fråga som diskuteras där. Kemikalieinspektionen (KemI) har arbetat med ett uppdrag från regeringen som går ut på att föreslå ett totalförbud för kvicksilver. KemI kommer således att beröra frågan om zinksligen i sin redovisning av uppdraget som inkommer . I vårt arbete med att utreda denna fråga tar vi naturligtvis även hänsyn till de regler som finns inom EU och , som handlar om att företag i och andra länder bör behandlas lika, och som vi har åtagit oss att följa. Avslutningsvis vill jag peka på de fördelar som många svenska företag har kunnat dra av ekonomins globalisering. Såväl som utvecklingsländerna har gynnats av att förutsättningar har skapats för ökad tillväxt, sysselsättning och välfärd. Men naturligtvis finns det också problem. Vi ser exempel på länder som försöker konkurrera om investeringar genom försämrade arbets- och miljövillkor. På samma sätt ser vi att det finns företag som drar nytta av bristfälliga regleringar i fattiga länder. Regeringen har därför lanserat Globalt ansvar i syfte att stimulera svenska företag att tillämpa de riktlinjer för multinationella företag som och övriga kommit överens om. I grunden handlar det om att öka respekten för mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor och en bättre miljö, världen vi alla delar.
frs · GR121190 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1190 om trä i byggandet har frågat miljöministern vad hon avser att vidta för åtgärder för att en nationell strategi för ökad träanvändning inte ska komma i konflikt med . Då frågan hör hemma under ansvarsområde besvarar jag den. Regeringen utsåg en förhandlare som tillsammans med branschen tagit fram ett förslag till strategi för hur vi kan öka användandet av trä i byggandet. Strategin presenterades för regeringen , och har därefter remissbehandlats. Jag har även haft en hearing om strategin med berörda parter. Just nu bereds strategin i , och remissammanställningen pågår. var det enligt svensk byggnorm inte tillåtet att använda trä som stommaterial i hus högre än två våningar. Det resulterade i att forskning på detta område stod stilla . Regelverket har ändrats, men det finns fortfarande stora kunskapsbrister om trä som konstruktionsmaterial och det finns även behov av att utveckla nya användningsområden. Det är ännu för tidigt att säga vilka åtgärder regeringen kommer att vidta med anledning av förslaget. Jag kan under alla förutsättningar lova att vi inte kommer att lämna några förslag som kommer i konflikt med . Detta redogjorde jag också för på den hearing som genomfördes i . Andra rapporter om svenskt byggande, till exempel utredningen , gubbar!, konstaterar att byggsektorn i stora delar präglas av att ett fåtal aktörer dominerar marknaden. Trä har ersatts med andra material i byggandet . Ett av syftena med strategin är att öka konkurrensen i byggsektorn genom att utveckla användningen av olika material. Skogsnäringen är mycket viktig för , och en ökad grad av vidareförädling av råvaran inom landet bidrar till ökad tillväxt och ger förutsättningar för sysselsättning även i glesbygd.