ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121734 · 2004-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1734 om statens inflytande över privata bolag har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa den demokratiska rätten för fria medier att verkligen stå fria och oinskränkta från statsmakterna. I TV4:s tillstånd att sända marksänd television med analog teknik anges bland annat att ägarförhållandena och inflytandet i TV4 får inte i sin helhet påtagligt förändras så att ägarkoncentrationen inom medierna ökar och i de förarbeten som ligger till grund för bestämmelsen anges att en bred krets av ägare bör eftersträvas i det företag som får tillståndet. TV4:s nuvarande sändningstillstånd gäller till och med . meddelade regeringen tillstånd för perioden till och med , det vill säga tills de analoga tv-sändningarna helt ska ha upphört. TV4 fick det fortsatta tillståndet i konkurrens med två andra sökande, TV3 och Kanal . efter regeringens beslut om tillstånd för kommande period skedde en rad ägarförändringar som innebar att ägarkoncentrationen i TV4 ökade. Det är inte så konstigt att detta föranledde viss uppmärksamhet. Mot denna bakgrund önskade två av de stora ägarna, och , att få träffa mig. Vid möten med representanter för företagen har jag framfört att jag mot bakgrund av vad som gäller enligt tillståndet är bekymrad över att ägarkoncentrationen inom företaget har ökat. Medierna ska stå fria från statsmakterna. Samtal måste dock självfallet kunna ske när det gäller frågor som regleras i tillstånd som regeringen meddelat olika medieföretag, till exempel frågan om innebörden av 16 § i TV4:s sändningstillstånd.
fr · GR111397 · 2004-07-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1397 av () till jordbruksminister om information om exponering vid mobil kommunikation lämnade () sin skrivelse om behovet av information om strålning från mobiltelefoner till regeringen. Bakgrunden till skrivelsen är ett regeringsuppdrag att "utreda eventuellt behov av informationstext angående strålning från mobiltelefoner och andra terminaler för mobil kommunikation". Arbetet har följts av representanter från , , samt . I skrivelsen redovisar SSI att de anser att det finns ett behov av information till allmänheten om strålning från mobiltelefoni. Det framgår även att de kommer att ta initiativ till ett myndighetsgemensamt informationsmaterial om mobiltelefoner och strålning och informera användarna om hur de med enkla åtgärder kan sänka sin exponering från mobiltelefoner. Trots detta finns ännu ingen information vare sig på SSI:s eller hemsidor som riktar sig till konsumenterna med information om hur de ska kunna sänka sin exponering. Inte heller vid marknadsföringen av mobiltelefoner kan konsumenterna lätt hitta råd hur de ska kunna sänka sin exponering. Avser ministern att vidta några åtgärder för att påskynda informationen om att sänka exponeringen för konsumenterna vid användning av mobil kommunikation?
fr · GR111398 · 2004-07-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1398 av () till justitieminister om narkotikaklassade droger Ständigt uppstår nya ämnen som kan användas som berusningsmedel. Tyvärr hänger inte samhället med när det gäller att klassa dessa ämnen som narkotika, vilket innebär att polisen har små möjligheter att stoppa drogerna. I samband med att en narkotikahärva nystades upp i beslagtog polisen av den nya drogen BD (bytulenglykol). Drogen är lika farlig som den narkotikaklassade GHB. På grund av att det tar att narkotikaklassa en drog så är BD ännu inte klassad som narkotika. kan polisen tvingas lämna tillbaka drogen som har ett normalt användningsområde som lösningsmedel för att sanera klotter. De 40 litrarna innebär 4000 doser ute på marknaden. Det är fullständigt orimligt att polisen ska tvingas lämna tillbaka en drog som kan orsaka flera människors död. Det tar att klassa ett ämne som narkotika. Detta måste förändras så att det går snabbare. Vidare måste också polisen få möjligheter att kunna beslagta droger tills vidare tills en narkotikaklassning är klar. Droger får inte spridas med samhällets goda minne. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieminister : Avser justitieministern att vidta några åtgärder för att lösa problemen med alltför långsam narkotikaklassning av nya droger?
fr · GR111399 · 2004-07-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1399 av () till justitieminister om samarbetet mellan domstolarna i och har fullföljt sitt uppdrag att föreslå en ny organisation för tingsrätterna i och . Föga överraskande föreslår man en ökad centralisering av tingsrätterna i till länets residensstad. ska snabbavvecklas trots att samtliga remissinstanser som politiskt företräder medborgarna, varit eniga och motsatt sig en nedläggning. Något besök vid i ansåg inte utredaren var nödvändigt. följer i sitt förslag de juridiska remissinstansernas önskemål om ökad centralisering. Någon omfattande analys kring det påbörjade samarbetet mellan och har utredaren inte bemödat sig med. Regeringen beslutade om en ny förordning om regionalt utvecklingsarbete (2003:595). I detta beslut får de statliga myndigheterna ett tydligt ansvar för att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Till exempel ska myndigheterna samråda med länsstyrelserna om de avser att minska eller dra in service i gles- eller landsbygdsområden eller fatta beslut som är av väsentlig betydelse för den regionala utvecklingen. Eftersom nedläggningen av har enigt motsagts av samtliga remissinstanser som politiskt företräder medborgarna, kan man dra slutsatsen att dessa anser att har en väsentlig betydelse för den regionala utvecklingen i . Min fråga till justitieministern blir därför: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att de regionala utvecklingsfrågorna och medborgarnas enade uppfattning tillgodoses i ett kommande förslag om den framtida tingsrättsorganisationen i ?
fr · GR111400 · 2004-07-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1400 av () till justitieminister om brott och ursprung Ändamålet medlen tycks vara Brottsförebyggande rådets devis när de ska presentera en rapport om invandrares och deras barns brottslighet. I den debatt som uppstått anger BRÅ att det finns goda skäl att göra en studie som visar hur brottsligheten ser ut relaterat till födelselandet eftersom det kan tillbakavisa fördomar samt ge indikation på hur integrationen fungerat. Tanken må vara god men upplägget vittnar i stället om motsatsen det vill säga att föreställningen är den att etnicitet ger indikation på brottslighet. I annat fall skulle till exempel andragenerationen vara ganska ointressant som enskilt studieobjekt. Det ger också upphov till frågeställningen om när en person kan betraktas som svensk. Regeringen har högt uppsatta mål för att motverka diskriminering på grund av etnicitet och det är bra. Men det måste också visas i handling och genomsyra de myndigheter som har att verka för att dessa mål uppnås. Vi ska inte ha ambitionen att skapa så kallat ministerstyre men det kan finnas skäl att handla och kommentera myndigheters arbete när det allvarligt hotar grundläggande principer. Jag vill fråga ministern: Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av Brottsförebyggande rådets rapport om brottslighet i relation till etnicitet?
fr · GR111401 · 2004-07-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1401 av () till justitieminister om lagändringar gällande elektroniska kungörelser och signaturer () har tidigare framfört önskemål om lagändringar gällande möjligheten till elektroniska kungörelser och att aktiebolagens årsredovisningar skulle kunna ingivas digitalt med elektroniska signaturer. Dessa förändringar skulle innebära en besparing på lågt räknat ca 25 miljoner . Lagändringarna skulle dessutom tillgodose företagens önskemål om ökad effektivisering även för egen del. blir PRV:s bolagsavdelning en självständig myndighet, . Ett av syftena med denna förändring är att öka effektiviteten och minska kostnaderna för svenska företagare. Då bolagsregistreringsverksamheten dras med en uppkommen skuld är det av stor vikt att skapa bättre förutsättningar för moderna och effektiva arbetssätt. Avser ministern att vidta några åtgärder för att skynda på nödvändiga lagändringar som ett medel för ännu bättre förutsättningar för svenskt näringsliv och ökad tillväxt i ?
fr · GR111402 · 2004-07-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1402 av () till näringsminister om rationaliseringspotential Inför tillskapandet av den nya myndigheten genom avknoppning från () diskuteras hur skuld, vilken uppkom , ska hanteras. I diskussionen förs bland annat fram möjligheten att överföra medel från ett framtida PRV. Endast marginella överskott finns på denna myndighet , varför en överföring skulle innebära att ett framtida PRV får starta med en stor skuld. För finns en stor rationaliseringspotential om aviserade och av PRV föreslagna lagändringar genomförs, gällande ändrat kungörelseförfarande samt acceptans av elektroniska signaturer vid ingivande av aktiebolagens årsredovisningar. Enbart dessa förändringar ger årliga besparingar på lågt räknat 25 miljoner . För ett framtida PRV finns emellertid inte dessa möjligheter. Tvärtemot skulle troligtvis avgifterna för en patentansökan få höjas med , även om en amorteringstid över godkändes. är de allra flesta överens om vikten av att stimulera uppfinnare för tillväxt varför en höjning av avgiften, som uppfinnarna upplever som hög, skulle motverka den strävan som inte minst regeringen givit uttryck för. Avser ministern att vidta några åtgärder för att inte motverka strävan att stimulera innovationer i ?
fr · GR111403 · 2004-07-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:1403 av () till utbildningsminister om rättssäkert och förutsägbart för eleverna Ersättningen för utbildningar på fristående gymnasieskolor har länge varit svår att förutsäga. när den riktlinje som fanns då regeringen fastställde en riksprislista med lägsta ersättningsnivå per program är borta finns ingen förutsägbarhet för skolorna som ska ges ersättning för vad kommunernas motsvarande utbildning kostar. I vissa fall föranleder det inga större bekymmer @ samhällsprogrammet finns på många håll och kostnaderna är relativt enkla att beräkna. I andra fall råkar skolorna ut för att kommunerna inte har någon liknande utbildning och måste förhandla med varje kommun som sänder elever till skolan. För utbildning som karosseri krävs avancerad utrustning. Billackering och andra fordonsutbildningar är också kostsamma. Bristen på tydlighet och förutsägbarhet riskerar bli slutet för många goda utbildningar som ger elever en framtid. Yrkesutbildningar som ger eleverna jobb direkt efter avslutade studier borde vara något regeringen skulle verka för att uppmuntra, inte hindra. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att fristående gymnasieskolor får förutsägbar och tillräcklig ersättning för utbildningarnas kostnader?
fr · GR111404 · 2004-07-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1404 av () till statsrådet om portalparagrafen om barns bästa avvisades en trettonårig flicka tillsammans med sin familj till Bosnien. Familjen är serber men kommer ursprungligen från ett muslimskt område som de tvingades lämna . Familjen har levt som internflyktingar i ett muslimskt hus i när den rättmätige ägaren återvände. Familjen vågade inte återvända till sin hemby eftersom pappan vid besök blivit slagen och mamman hotad med att hon skulle bli våldtagen. Hon hade våldtagits i samband med kriget. som familjen måste flytta upplevde flickan en mycket tragisk händelse i skolan vilket gjorde att hon blev apatisk och vände sig inåt. Familjen tog sig då till . Flickan var således dålig redan vid ankomsten till . Hon har haft blöjor och liggunderlag och mamman har vårdat henne dygnet runt. Även pappan mår mycket dåligt. Vid avvisning med polis fick flickan bäras ut och in och ur flygplanet. Vid ankomsten till Bosnien hade familjen ingenstans att ta vägen och eftersom familjen inte vågar återvända till sin hemby bor de nu i en park i i Republica Srpska. Det är oacceptabelt att barn som mår så dåligt avvisas utan att det finns garantier att de tas om hand på ett människovärdigt sätt och får adekvat vård. I detta fall har man definitivt inte följt portalparagrafen i utlänningslagen och sett till barnens bästa. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att intentionerna bakom portalparagrafen om barns bästa efterlevs?
fr · GR111405 · 2004-07-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:1405 av () till finansminister om skattekontorens rådgivande funktion Som privatperson eller företagare kan man vända sig till och dess lokala kontor runtom i landet för att få råd i olika skattefrågor. De råd som myndigheten lämnar uppfattas och tolkas av en stor majoritet som bindande. Respekten för myndigheten är stor eftersom den anses besitta djup kunskap i ämnet på grund av att de behandlar ett stort antal deklarationer . Men den information som myndigheten lämnar ut är inte bindande. Visar det sig att informationen är felaktig och leder till stora kostnader för den eller de som använt sig av den måste de som drabbats begära skadestånd. Den enda myndigheten som kan lämna bindande information är . Nämnden tar ut en avgift på mellan 600@10000 kr, exakt hur stor avgiften blir bestäms som informationen lämnas ut av nämnden. Det finns dock inte någon bestämd taxa att gå efter, utan avgiften bestäms från fall till fall. Ur konsumentsynpunkt är detta oerhört otillfredsställande eftersom den rådgivande funktionen är mycket viktig för både privatpersoner och företag. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att skattekontoret ska bli mera konsumentvänligt?
fr · GR111406 · 2004-07-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:1406 av () till statsrådet om bilstödet Vid frågestunden svarade statsrådet på en fråga från undertecknad att de tillskott, som regeringen dels anvisat till bilstöd i årets vårproposition (22miljoner kronor) och de förväntade ytterligare 38miljoner kronor inför , ska innebära att behovet mycket väl kommer att tillgodoses och att den puckel som regeringen skjutit framför sig ska kunna tas i fatt. Trots vårpropositionens tilläggsanslag är pengarna nu slut. Något som regeringen visste skulle ske, eftersom eftersläpningen från tog en stor del av årets anslag. Så har det varit en följd av år. Så kommer det att bli också om inte särskilda medel avsätts riktade till att beta av "ryggsäcken". När eftersläpningen uppgår till närmare 100miljoner kronor, räcker det inte med anslagshöjningar på 60miljoner kronor för att "ta ifatt puckeln". Återigen kommer enskilda människor i kläm. De som söker och är berättigade till bilstöd får ändå vänta till innan de kan skaffa sin bil. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förkorta väntetiden på bilstödet?
fr · GR111407 · 2004-07-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:1407 av () till statsrådet om oljeutsläpp upptäcktes ännu ett oljebälte utanför . Det oljebältet kom enligt medierapporter med stor sannolikhet från ett fartyg som rengjort sina tankar ute till havs. kan man konstatera att det är svårt att fälla fartyg som gör sig skyldiga till illegala oljeutsläpp. upptäcktes sammanlagt 207 illegala oljeutsläpp i svensk ansvarszon. Utifrån dessa fall inleddes 80 förundersökningar av , varav två ledde till åtal och bara en till fällande dom. Det är ytterst angeläget att utsläpp av olja och andra skadliga ämnen stoppas så långt det är möjligt. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska oljeutsläppen i svenska farvatten?
fr · GR111408 · 2004-07-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:1408 av () till näringsminister om omställningsarbetet i I propositionen Det nya försvaret (1999/2000:30) föreslog regeringen en avveckling av regementen i flera kommuner. En av de berörda kommunerna var . I samband med detta initierade regeringen ett omställningsarbete med syfte att i konstruktiv samverkan med kommunerna samt övriga berörda myndigheter och organ genomföra utvecklingsprogram för att stödja en positiv utveckling av arbetsmarknaden, både för existerande och nya näringar. I fall utlovades det runt 215 nya arbetstillfällen. Kommunens uppskattning är dock att det enbart skapats runt 100 nya arbetstillfällen @ en uppskattning som också stöds av den utvärdering som gjorts av , där man konstaterar att "totalt ca 120 nya statliga arbetstillfällen har skapats, vilket understiger de 215 som utlovades". Mot bakgrund av detta vill jag fråga om ministern avser att vidta ytterligare åtgärder för att nå omställningsarbetets mål om 215 nya arbetstillfällen för .
fr · GR111409 · 2004-07-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:1409 av () till justitieminister om tingsrättsorganisationen i och har utrett tingsrättsorganisationen i och . Verket föreslår att tingsrätten i , och läggs ned och att verksamheten flyttar till och . bemöter i förslaget den kritik som framförts mot utredningen och skriver: "Ytterligare en punkt som föranlett kritik är att regionalpolitiska aspekter inte beaktats i tillräcklig omfattning. Framför allt avses här de följder för sysselsättningen och kommunernas befolkning som förslaget kan föranleda. Såvitt det gäller denna fråga kan det konstateras att DV inte har till uppgift att bedriva regionalpolitik utan detta ankommer på andra." Flera av remissinstanserna har med oro pekat på de konsekvenser nedläggningarna av tingsrätterna i de tre orterna kan få för det lokala näringslivet. Ett väl fungerande näringsliv har behov av ett fungerande rättsväsende och god juridisk service. Kring såväl , som finns det gott om blomstrande företag som har just dessa behov. Förekomsten av tingsrätter och juridiska byråer utgör en del av en infrastruktur som gör att det kan vara intressant att etablera eller driva vidare ett företag. Det är regeringen som ansvarar för regionalpolitiken. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att regionalpolitiska hänsyn ska tas i den fortsatta handläggningen av ärendet med ny tingsrättsorganisation i och ?
fr · GR111410 · 2004-07-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:1410 av () till justitieminister om kriminalisering av rymningar har en rad rymningar skett från svenska anstalter. avvek en intagen från en permission från Täbyanstalten, har två intagna avvikit från fängelset i , en från Väanstalten och en från ett sjukhusbesök vid Norrtäljeanstalten. Detta väcker en rad frågor om situationen inom kriminalvården. Under en följd av år under 1990@talet har antalet rymningar minskat. har trenden vänt och antalet rymningar ökar åter. Från rekordlåga 145 rymningar rymde personer. har över 100 personer lämnat landets anstalter. Flertalet som avviker kommer tillbaka frivilligt. Många grips av polis i färd med att begå nya brott. Ett fåtal återfinns aldrig. I har man kriminaliserat flykt. Att flykt inte är kriminaliserat i sänder ut helt felaktiga signaler till kriminella. Det måste vara tydligt att en medveten och överlagd avvikelse från ett fängelsestraff får negativa konsekvenser. Jag vill därför fråga justitieministern om han avser att vidta åtgärder för att kriminalisera medvetna och överlagda avvikelser från fängelsestraff.
fr · GR111411 · 2004-07-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:1411 av () till statsrådet om arbets- och uppehållstillstånd för nyckelpersoner med specialistkompetens Personer med unik specialkompetens blir allt viktigare för både stora och små företag i . Ofta är dessa personer av utländsk härkomst och finns i genom arbets- och uppehållstillstånd. För en del små företag kan denna nyckelperson vara avgörande för företagets existens. När arbetstillståndet går ut har företaget kanske endast ett val, att avveckla verksamheten. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att göra det möjligt att förlänga uppehållstillståndet för nyckelpersoner med specialistkompetens i både stora och små företag?
fr · GR111412 · 2004-07-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:1412 av () till statsrådet om regeringens utlovade väginvesteringar Enligt uppgift , från generaldirektör , har regeringen givit tomma löften när det gäller flera väginvesteringar. Enligt Skogö saknar för att kunna utföra de löften som regeringen givit. E18 mellan Örebro@Karlstad@norska gränsen är en väg, som omnämns i regeringens proposition, som pengarna inte räcker till. Även väg 73 mellan och drabbas. Den sistnämnda har finansminister uttryckligen lovat pengar till. Eftersom regeringen utlovat resurserna har stora bygginvesteringar, som till exempel köpcentrum i anslutning till vägarna, redan gjorts. Dessa kan nu vara förgäves. Företagsklimatet i klarar inte fler pålagor och uteblivna vägbyggen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de utlovade väginvesteringarna också verkställs?
fr · GR111413 · 2004-07-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:1413 av () till utrikesminister om maoistgerillan i I pågår ett väpnat uppror, framför allt i de västra delarna av landet. Bakom upproret står Communistparty of (maoisterna), också kallad maoistgerillan. Deras mål är att ta över makten i landet och skapa en kommunistisk folkrepublik. Deras medel är våld, övergrepp, utpressning och skrämseltaktik riktade mot både civila, poliser och politiker. Organisationer som har framfört skarp kritik både mot maoistgerillan och den sittande regimen för det övervåld som brukats under den tiden upproret pågått. MR-organisationer på plats vittnar om att maoistgerillan är ansvarig för ett tusental försvinnanden. Omkring 9000 människor beräknas ha dödats sedan det maoistiska upproret inleddes , 1000 sedan vapenvilan avblåstes . Frågan om situationen i som beskriven ovan, har bland annat uppmärksammats i EU av som anser att maoistgerillans våldshandlingar och brott mot mänskliga rättigheter utgör ett allvarligt hot mot en positiv utveckling i . Enligt de stenografiska uppteckningarna från sammanträde menar utrikesministern att EU bör vänta med att agera och i stället bör avvakta hur situationen utvecklar sig i Med anledning av ovan sagda vill jag fråga utrikesministern: Om inte utrikesministern avser att agera inom ramen för EU:s utrikespolitik, vilka andra åtgärder avser utrikesministern att vidta för att garantera befolkningens i dess säkerhet samt bidra till en fredlig lösning av konflikten.
fr · GR111414 · 2004-07-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:1414 av () till statsrådet om åtgärder för ökat bostadsbyggande Kommuner med bostadsbrist bygger för lite eller inte alls. kommunenkät anger att det är bostadsbrist i 107 kommuner i . bekräftar även sammanställning detta, de har ringt till 122 kommunala bostadsföretag i 105 kommuner och frågat om de bygger eller tänker bygga bostäder. Kommunerna har själva angett att de har bostadsbrist i hela kommunen i kommunenkät. Lagen om allmännyttiga bostadsföretag (2002:102) tillkom för att försvåra ombildning av kommunalt ägda hyresrätter till bostadsrätter/äganderätt. Lagen blockerar därmed möjligheten för kommuner i en region att förvalta sina bostadsbestånd och förhindrar strukturåtgärder för att frigöra kapital. Lagen sätter stopp för nyproduktion av bostäder. Hyreslagstiftningen förhindrar byggandet. Att man får överklaga hyran i nyproduktion efter inflyttning förhindrar byggandet. Bostadsföretag måste veta vad som gäller. Man tar inte risken att bygga när man inte vet om kalkylen kommer att hålla. Överklagandena angående detaljplaner sinkar bostadsbyggandet och innebär ibland förseningar med . Man kan i värsta fall räkna med att antagen detaljplan vinner laga kraft . Vad gäller själva överklagandeprocessen har avgett ett delbetänkande. Bollen ligger hos regeringen att agera. Detta är exempel på tre konkreta områden där regeringen borde agera snabbt. När avser bostadsministern att återkomma med förslag inom ovan nämnda tre områden för att öka möjligheten till nyproduktion av bostäder?
fr · GR111415 · 2004-07-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:1415 av () till utbildningsminister om andelen behöriga lärare i skolan Sedan 2001 beslutade att införa ett riktat statsbidrag för att öka personaltätheten i skolan har betalats ut till kommunerna. Kommunerna får statsbidraget för att öka personaltätheten i förskoleklass, grundskola, fritidshem och gymnasieskola. Kommunerna väljer själva vilka personalkategorier som ska anställas. I praktiken har detta inneburit att främst outbildad personal har anställts. Mellan och anställdes 973 personer med pedagogisk utbildning. anställdes 4359 personer som saknar pedagogisk utbildning. Resultatet av de så kallade Wärnerssonpengarna har alltså blivit att åtta av tio som anställts i skolan har saknat pedagogisk utbildning och många av dem har varit obehöriga lärare. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att öka andelen behöriga lärare i skolan?