ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121017 · 2004-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1017 om förändrade roll har frågat samordningsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att öka valdeltagandet i valet till . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inför Europaparlamentsvalet har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder i syfte att öka valdeltagandet. Regeringen har bland annat avsatt för en särskild demokratisatsning för att stimulera ett ökat valdeltagande i nämnda val. Satsningen riktar sig särskilt till de delar av befolkningen som tidigare röstat i mindre utsträckning än andra. Satsningen har delats upp i två huvudaktiviteter, en storstadssatsning och en ungdomssatsning. De sju kommuner som har tecknat lokala utvecklingsavtal med staten inom ramen för storstadssatsningen genomför av regeringen finansierade insatser bland grupper med ett lägre valdeltagande i storstadsområden. Myndigheten för skolutveckling och ansvarar för ungdomssatsningen som omfattar särskilda aktiviteter riktade mot förstagångsväljare i åldern 18@23 år i syfte att dels uppmuntra dem att rösta i valet till , dels öka kunskapen och intresset hos dem för hur man som ung EU-medborgare kan delta i och påverka EU-politikens utformning. Inom ramen för ungdomssatsningen har beviljat 50 olika aktörer bidrag om sammanlagt och Myndigheten för skolutveckling har bland annat tagit fram ett särskilt utbildningsmaterial kring EU och dess politiska beslutsprocesser. Vidare har regeringen avsatt till riksdagspartierna för information års val till . Av dessa medel har fördelats mellan riksdagspartierna och avsatts för en uppföljning av riksdagspartiernas information. Jag vill i detta sammanhang emellertid understryka att ett ökat valdeltagande inte kan uppnås enbart genom insatser från regeringens sida. Ansvaret delas med andra aktörer, framför allt de politiska partierna. Jag delar uppfattning att det är viktigt att hushållen, utöver röstkorten, får information om för att öka intresset för valet bland medborgarna. kommer därför att distribuera en informationsbroschyr till samtliga hushåll i med information om valet samt en kort neutral beskrivning av vad gör och vilka svenska partier som finns representerade där . Syftet med broschyren är att höja den allmänna medvetenheten om att håller val till samt att på ett tidigt stadium ge information om rösträtt, röstkort och hur röstningen praktiskt går till. Broschyren är tänkt som ett komplement till den information som finns i röstkortsfoldern. Myndigheten genomför även särskilda informationsinsatser riktade till bland annat ungdomar, personer med utländsk bakgrund och personer med funktionshinder. Informationen kommer även att översättas till ett stort antal andra språk däribland de nationella minoritetsspråken.
frs · GR121018 · 2004-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1018 om företagsstöd har frågat mig om jag är beredd att inom fastställda utgiftsramar verka för att ett särskilt undantag medges Lastvagnar så att företaget, i enlighet med de önskemål man framfört, kan få 130miljoner kronor i statligt stöd vid en investering i ett nytt måleri vid hyttillverkningen i . Volvos ansökan om stöd prövas av . Det ankommer på myndigheten att fullfölja prövningen av detta ärende inom ramen för det regelverk som gäller. Jag ser här inget utrymme för regeringen att medge några särskilda undantag som skulle innebära en högre stödnivå än vad som är tillåtet enligt . Jag vill i sammanhanget erinra om att i ett svar informerat om att regeringen avser att ta upp en diskussion med när det gäller möjligheten att åter kunna lämna transportbidrag till för transporterna av lackerade hytter.
frs · GR121019 · 2004-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1019 om för transportstöd har, som jag uppfattat henne, frågat mig om jag är beredd att gentemot arbeta för att transportbidrag för målade lastbilshytter ska kunna lämnas. Bakgrunden till frågan är att AB inte längre får transportbidrag för den del av produktionen av lastbilshytter vid sin fabrik i , som består av målade lastbilshytter. Svaret är ja. En sådan diskussion är inte minst nödvändig mot bakgrund av att de särskilda sektorsbestämmelser som gäller för statsstöd till fordon och fordonskomponenter ändrats. Det är viktigt att vi tar upp en dialog med kommissionen för att utröna om regelverket numera medger att transportbidrag kan lämnas även för målade lastbilshytter.
frs · GR121020 · 2004-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1020 om mobboffers rättsskydd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka den enskilda människans rättsställning gentemot stat och kommun. berör i sin fråga om mobbning bör klassas som brott. Mobbning kan ta sig många olika uttryck. Till stor del är sådana beteenden kriminaliserade, bland annat som misshandel, olaga tvång, olaga hot, ofredande och förolämpning. I mål om skadestånd på grund av brott ges brottsoffret redan ett omfattande rättsligt stöd av samhället. Ett brottsoffer som tillerkänts skadestånd för kränkning behöver normalt inte betala den skadeståndsskyldiges rättegångskostnader. I vissa fall gäller motsvarande också brottsoffer som tillerkänts skadestånd för fysiskt och psykiskt lidande eller för särskilda olägenheter på grund av brott. I mål om skadestånd som inte grundas på ett brott, till exempel ett mål mot staten eller en kommun, gäller som i alla andra typer av tvistemål huvudregeln att den som förlorar processen ska betala den vinnande partens rättegångskostnader. Den som begär skadestånd från staten kan i många fall även vända sig till Justitiekanslern för att, kostnadsfritt, få saken prövad. Regeringen har gjort en mängd insatser för att stödja skolor och kommuner i arbetet mot våld och kränkningar. De regler som finns rörande skolans ansvar vid situationer då mobbning förekommer har förstärkts och tydliggjorts. har vi en lagstiftning som klart slår fast att varje vuxen som arbetar i skolan är skyldig att ingripa och förhindra mobbning, rasistiskt beteende och annan kränkande behandling. I läroplanerna betonas starkt vikten av att arbeta långsiktigt och förebyggande för att motverka kränkande behandling. En pågående utredning, (dir. 2003:114), har fått i uppdrag att föreslå en lagstiftning som främjar lika rättigheter och motverkar diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet. Utgångspunkten för utredningen är att det ska finnas skydd mot diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning, funktionshinder samt annan kränkande behandling. Uppdraget ska i nu aktuella delar redovisas .
frs · GR121021 · 2004-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1021 om avreglering av läkemedel har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få till stånd en avreglering av läkemedelsbranschen. Av frågans inledning framgår att det som frågeställaren åsyftar är en avreglering av tillhandahållandet av läkemedel till allmänheten. Min uppfattning är att läkemedelsförsörjningen till allmänheten sammantaget fungerar mycket bra. är den myndighet, som i enlighet med och procedurer, godkänner läkemedel @ receptfria som receptbelagda @ för den svenska marknaden. Myndigheten har även till uppgift att arbeta med efterkontroll, säkerhetskontroll och information. Genom försorg finns samtliga för den svenska marknaden godkända läkemedel tillgängliga över hela landet till enhetliga priser. Sammantaget lyckas det svenska läkemedelsförsörjningssystemet förena hög säkerhet och kvalitet med god tillgänglighet och internationellt sett låga kostnader. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder för att avreglera det svenska läkemedelsförsörjningssystemet.
frs · GR121022 · 2004-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1022 om frigivningen av har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att ska friges för att kunna tillträda sin post som borgmästare i Dargecit. fick kännedom om att , med både svenskt och turkiskt medborgarskap, gripits tillsammans med sin hustru i staden i sydöstra . Både ambassaden i och generalkonsulatet i kontaktade turkiska myndigheter och anhöll bland annat om att få träffa paret. hustru släpptes härefter. har både svenskt och turkiskt medborgarskap. När vistas i sitt andra hemland är möjligheter att agera starkt begränsade. Enligt turkisk rättsuppfattning har en turkisk medborgare ingen rätt att ta emot besökare från andra länders beskickningar eller konsulat. Ur svensk synpunkt är svensk medborgare och vi har därför insisterat på att våra myndigheter på plats av humanitära skäl skulle få träffa honom. bekräftade Aniks advokat att satts på fri fot i avvaktan på rättegång och har enligt uppgift återinträtt som borgmästare. Våra myndigheter kommer att fortsätta att bevaka ärendet.
frs · GR121023 · 2004-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1023 om jämställdhet i talarstol har frågat mig om min åsikt om kvoterade talarlistor är ett seriöst förslag för att komma åt den påstådda ojämlikheten. som institution präglas såsom samhället i övrigt av könsmaktsordningen, mäns överordning och kvinnors underordning. Om samhället ska bli jämställt och kvinnor och män ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter är det viktigt att samhällets beslutande församlingar är jämställda och att kvinnors och mäns inflytande över olika politikområden är lika. Min idé att föreslå "varannan damernas" @ eller "varannan herrarnas" om man så vill @ handlar närmast om att det möjligen skulle vitalisera debatterna i . Jag framförde detta för att understryka att vi på alla områden aktivt måste kritiskt granska hur könsmaktsordningen uttrycks och medvetet våga ifrågasätta rådande praxis. Arbetsformerna beslutar naturligtvis själv om.
frs · GR121024 · 2004-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1024 om märkning av ägg har frågat mig om jag avser att utfärda några instruktioner till angående godkännande av införsel till av ägg som ej är märkta med ursprungsland. Det gläder mig att delar regeringens uppfattning om att det är viktigt att konsumenterna får tydliga uppgifter om i vilket sorts produktionssystem äggen är producerade och från vilket land de kommer. Detta kommer de nya märkningsreglerna för ägg att ge. Frågeställaren uttrycker en oro för att det undantag som behandlas i artikel 8.5 i förordning 2295/2003 kommer att leda till att ägg kommer att säljas i utan att vara märkta med ursprung. Denna risk föreligger inte. Ovan nämnda förordning är direkt tillämplig i alla EU:s medlemsstater och behöver inte, som är fallet med direktiv, införlivas i den nationella lagstiftningen. Det undantag som behandlas i artikel 8.5 har sitt ursprung i speciella fall då det till exempel på produktionsanläggningen inte finns kapacitet att märka äggen. Detta kan då, under vissa villkor och efter förhandsgodkännande från myndigheten i medlemsstaten där förpackningen sker, få överlåtas på förpackningsanläggningen. Detta innebär bara att platsen där märkningen ska ske ändras och inte vad märkningen ska innehålla för information. Äggen ska således, oavsett var de märks, förses med en kod som gör det möjligt att identifiera produktionssystem, anläggningen som har producerat äggen samt medlemsstaten i vilken ägget är producerat. Från dessa regler är endast ägg som säljs av producent direkt till konsument undantagna. En tydlig märkning med uppgifter om i vilket produktionssystem äggen är producerade och från vilket land äggen kommer är mycket viktigt för att konsumenterna ska kunna göra medvetna val i livsmedelsbutiken. Detta kommer de nya märkningsreglerna för ägg att ge.
frs · GR121026 · 2004-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1026 om Point och har frågat mig om jag avser att ge mitt stöd till att kommissionen finner en lagtext som ger Info Point och kontor en laglig grund för sin fortsatta verksamhet. Jag delar åsikt att Carrefourkontoren och Info Point fyller en viktig funktion när det gäller att informera om och förankra EU:s verksamhet hos medborgarna. De utgör viktiga komplement till andra EU-informatörer i det svenska samhället, där inte minst EU-upplysningen vid har getts en central roll. Carrefourkontoren och Info Point finansieras endast till en mindre del med bidrag från . Övrig finansiering kommer från lokala partner såsom kommuner, länsstyrelser, hushållningssällskap med flera. Kontoren är med andra ord inte uteslutande beroende av kommissionens bidrag, men jag är medveten om att dessa inte bara spelar en ekonomisk utan också psykologisk roll för verksamheten. Det är viktigt att kontoren känner att kommissionen står bakom dem. Att kommissionen aktivt stöder kontoren kan också vara viktigt för andra bidragsgivares vilja att fortsätta ge bidrag. Det är därför angeläget att kommissionen kan fortsätta att ekonomiskt och även på andra sätt stödja kontorens verksamhet. har verkat för att finna en lösning och, tillsammans med ett flertal medlemsländer, uttryckt sitt missnöje över att någon lösning ännu inte kommit till stånd. EU-kommissionären , som är ansvarig för frågan, kommer att diskutera finansieringsproblemet med medlemsländernas EU-ministrar vid ett informellt ministermöte om EU-information som pågår i i . Kommissionen har också aviserat att den kommer att lägga fram ett förslag till en lösning. Ett intensivt arbete pågår således redan för att finna former för hur kommissionen ska kunna ge ekonomiskt stöd till Carrefourkontoren och Info Point även . Detta arbete kommer att få fortsatt starkt svenskt stöd.
frs · GR121027 · 2004-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1027 om ungdomsarbetslöshet Axel Darvik har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att underlätta för ungdomar att få arbete. Jag vill inledningsvis framhålla att det är viktigt att motverka arbetslöshet bland ungdomar och möjliggöra ett snabbt inträde på arbetsmarknaden. Syftet med ungdomsinsatserna är att de ska stödja de arbetslösa ungdomarna att få ett arbete. Regeringen ser mycket allvarligt på det nuvarande arbetsmarknadsläget och det är viktigt att dagens arbetsmarknadspolitiska program och insatser för ungdomar leder till kortare arbetslöshetstider. Jag har sett att ungdomsinsatserna inte påtagligt förbättrar ungdomars utsikter på arbetsmarknaden. Formerna för och kvaliteten i insatserna kan behöva utvecklas och ansvarsfördelningen förtydligas. Regeringen har för avsikt att återkomma om detta i en arbetsmarknadspolitisk proposition . I den artikel som Axel Darvik refererar till förekommer en del oklarheter om finansieringen av de kommunala ungdomsinsatserna. Inom ramen för ungdomsgarantin och det kommunala ungdomsprogrammet administrerar kommunen verksamheten för deltagarna samt utbetalningen av ersättningen till dem som deltar i programmen. När arbetsförmedlingen anvisar en person inom ramen för dessa program får kommunerna statlig kompensation för detta. Rätten till ersättning gäller under förutsättning att avtal träffats med regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I ett sådant avtal ska anges de villkor som ska gälla för att ersättning ska lämnas. Enligt 2 § lagen ( 2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program har kommunen rätt till ersättning från staten för praktik eller annan verksamhet på heltid för arbetslösa ungdomar som inte genomgår gymnasieskola eller liknande utbildning till dess de fyllt . Enligt AMS regleringsbrev anges under UO 13 anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning att anslagsbeloppet får användas för utgifter för ersättning till kommuner enligt 2 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program för arbetslösa ungdomar till dess de fyller . I samma regleringsbrev anges att AMS efter rekvisition ska ersätta kommuner för ungdomar som deltagit i åtgärder inom ramen för ungdomsgarantin med per anvisningsdag och ungdom. Liksom alla arbetslösa har ungdomar rätt att skriva in sig på arbetsförmedlingen som arbetssökande. Arbetsförmedlingens insatser för ungdomarna ska vara individuellt anpassade. Insatserna ska främst vara fokuserade mot jobbsökaraktiviteter på den reguljära arbetsmarknaden. Tydliga krav ska ställas på att individen själv aktivt söker arbete, tar stort eget ansvar i planeringen och uppföljningen samt deltar i aktiviteter för att förbättra sina möjligheter att få arbete. Arbetsförmedlingens uppgift är att stödja unga arbetslösa att söka arbete och att säkerställa arbetslöshetsförsäkringens karaktär av omställningsförsäkring. Det är min uppfattning att arbetsförmedlarna har ett viktigt jobb och tar sitt arbete på största allvar. För mig är det viktigt att ungdomars sysselsättningsgrad ökar. Därför följer regeringen noga ungdomsarbetslöshetens utveckling.
frs · GR121028 · 2004-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1028 om arbetslöshet i glesbygd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa arbetslösheten i glesbygden. Jag delar oro för de stora regionala skillnader vi har för sysselsättning och arbetslöshet. Tyvärr är det så att det inte finns någon enkel lösning. Regeringen arbetar ständigt med frågan. Insatser görs inom de flesta politikområden. Låt mig ge några exempel: Genom den ekonomiska politiken säkerställs prisstabilitet vilket ger låga räntor. Detta ger industrin möjlighet att investera och skapa arbetstillfällen i hela landet. Inom ramen för arbetsmarknadspolitiken fördelar medel efter arbetsmarknadsläge. Regioner med hög arbetslöshet tilldelas mer medel för aktiv arbetsmarknadspolitik. Inom den regionala utvecklingspolitiken prioriteras mer långsiktiga strukturförändrande åtgärder bland annat inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen. Åtgärderna syftar till att stärka näringslivets tillväxtförutsättningar och därigenom bidra även till glesbygdens utveckling.
frs · GR121029 · 2004-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1029 om olycksanalyser har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att från Olyckor (NCO) ska kunna byggas upp enligt ursprunglig plan. Jag anser att satsningen på att skapa en gemensam nationell resurs som förmår att göra en samlad bedömning av olycksutvecklingen och säkerhetsarbetet är bra och min önskan är att den kommer att kunna fortsätta. Detta förutsätter att berörda myndigheter deltar aktivt i arbetet och tar ansvar för sina delar. Regeringen uppdrog i regleringsbrevet åt ett stort antal myndigheter att redovisa på vilket sätt de kan bidra till NCO, med bedömning av kostnader, nyttan för den egna verksamheten samt på vilket sätt bidraget medför att NCO:s mål kan uppfyllas. Myndigheternas redovisningar har inkommit till Försvarsdepartementet . har lämnat lägesredovisning för arbetet med den fortsatta utvecklingen av NCO med en analys av bland annat de kontakter som har haft med andra myndigheter och av de svar som myndigheterna har lämnat till regeringen. Vi kommer att studera de underlag vi fått för att se hur vi kan gå vidare för att nå de avsedda målen.
frs · GR121030 · 2004-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1030 om energieffektivitet och freonkylskåp har frågat mig om jag avser att ställa krav på att hyresvärdarna väljer mycket energieffektiva kylskåp och frysar när de byts ut mot en möjlighet till övergångstid från förbudet mot kylar och frysar som innehåller freoner. Jag har uppmärksammats på de problem som kommer att uppkomma i samband med att förbudet mot kylar och frysar som innehåller så kallade freoner träder i kraft , bland annat för hyresvärdarna. Jag anser också att en förändring är angelägen så att övergången till freonfria kylar och frysar sker på ett sätt som både är bra för miljön och är kostnadseffektivt. inkom till regeringen med ett förslag om en ändring i förordningen (2002:187) om ämnen som bryter ned ozonskiktet, med innebörden att de aktuella befintliga kylarna och frysarna får användas tills vidare. Förslaget kommer närmast att skickas på remiss till berörda aktörer. Först därefter kommer jag att föreslå vilka eventuella ändringar som behöver genomföras. Frågan om krav på energieffektivitet på kylar och frysar faller emellertid under näringsministerns ansvarsområde. För att få släppa ut kylskåp och frysar på marknaden fastställs redan nu vissa minimikrav på energieffektiviteten enligt ett EG-direktiv (96/57/EG). Dessutom finns det krav på energimärkning av kylskåp och frysar som skärpts genom att de nya energiklasserna A+ och A++ införs . Mitt svar till är att regeringen kommer att ta ställning till om särskilda villkor bör ställas för en övergång till freonfria kylar och frysar och i så fall vilka villkor som kan vara lämpliga att ställa när berörda remissinstanser har haft en möjlighet att yttra sig i frågan.
frs · GR121031 · 2004-04-15 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1031 om bildning inom universitet och högskolor har frågat mig vad jag avser att göra för att införa ett resurstilldelningssystem som bättre stöder bildningsverksamheten i den högre utbildningen. Högskolans uppgift är att ge både bildning och yrkesutbildning. Regeringen har i olika sammanhang uttalat att högskolan måste kunna erbjuda såväl utbildning för olika yrkesområden som utbildning vilken inte styrs av specifika yrkeskrav. Den högre utbildningen bör utformas så att den bidrar till studenternas personliga utveckling och kopplar teori till praktik. är det angeläget att bredda rekryteringen till högskolan. Jag ser inte att det nuvarande resurstilldelningssystemet hindrar en sådan utveckling. står, liksom flera andra europeiska länder, inför en stor demografisk utmaning i form av att allt färre yrkesarbetande förväntas försörja alltfler. Om som nation ska klara av att befästa och utveckla välfärden måste antalet personer i arbetskraften öka. Ett sätt att långsiktigt öka arbetskraftsutbudet är att tidigarelägga högskolestuderandes inträde på arbetsmarknaden. Av bland annat detta skäl är det viktigt att öka direktövergången från gymnasieskolan till högskolan och att komma till rätta med den nu så utbredda så kallade konkurrenskompletteringen som sker inom ramen för komvux och som på ett onödigt sätt förlänger ungdomarnas studietider. En sådan effektivisering av utbildningssystemet står inte på något sätt i motsatsställning till behovet av livslångt lärande. Tvärtom är det angeläget att både uppmuntra barn och ungdomar att skaffa sig en bra utbildning och därefter ge dem möjlighet att lära mer och nytt senare i livet.