ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11664 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:664 av () till jordbruksminister om jordbruksnäringens villkor Svenskt lantbruk är i kris, utropar en rapport om jordbrukets lönsamhet. En alarmerande och förskräcklig sanning, säger LRF:s ordförande om rapporten. Jordbruksnäringen har påpekat för jordbruksministern att jordbrukarna har svårt att få verksamheten att gå ihop ekonomiskt. Det beror inte på att svenska bönder är dåliga odlare eller djurskötare. Ett stort problem finns i de politiska pålagor, produktionsskatter och avgifter som drabbar svenska jordbrukare och som ger dem sämre konkurrensvillkor än deras europeiska kolleger. Trots många års försök har jordbruksnäringens böner om jämlika villkor, bland annat sänkt dieselskatt, klingat ohörda hos jordbruksministern och regeringen. Bönderna har kämpat vidare med höga och stigande produktionskostnader och är branschen i kris. Krisen riskerar att inte bara påverka jordbrukarna. I förlängningen kan en minskad svensk jordbruksnäring påverka de efterföljande förädlingsled som är viktiga arbetsgivare i bland annat , där av den arbetande befolkningen är sysselsatt med jordbruk, skogsbruk och livsmedelsförädling. Är jordbruksministern beredd att förbättra jordbruksnäringens konkurrensvillkor genom att se över produktionsskatterna och bland annat sänka dieselskatten?
fr · GR11665 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:665 av () till utbildningsminister om högskolans anpassning till studenter med barn över 330000 studenter är en mycket heterogen grupp. Till skillnad från mångas bild är relativt få studenter ensamstående 20-åringar som precis har flyttat hemifrån. Var fjärde student väntar med att skaffa barn visar en ny undersökning. Många av dem som valt bort familjebildningen anger att studierna tar mycket tid, vilket är svårt att förena med ansvaret som förälder. Allt pekar mot att studenter med barn är en utsatt grupp . Det är också en grupp som ökat under se . Många studenter med barn tycker inte att högskolevärlden är anpassad till eller har förståelse för dem. Det är svårt att hänga med i takten när barnen är sjuka. Tentor och föreläsningar läggs och då det är omöjligt för många föräldrar att komma ifrån. En del av studenterna tycker också att högskolan har en nedlåtande och beskyddande attityd till studenterna när studierna och deras roll som ansvarig förälder i hemmet kolliderar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern: Vad avser utbildningsministern att göra för att högskolan ska öka anpassningen till studenter med barn?
fr · GR11666 · 2004-01-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:666 av () till utrikesminister om terroristlagar och svenska medborgare kom till som litet barn och blev adopterad till . är han , svensk medborgare, och får inte visum till . Han nekas visum på grund av nya så kallade terroristlagar. Enligt amerikanska ambassaden är han född i fel land, , ett land som finns på lista över "speciellt riskabla länder". Hur avser utrikesministern att agera för att svenska medborgare inte ska diskrimineras av på grund av att de är födda i, enligt , "speciellt riskabla länder"?
frs · GR1222 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:622 om skatten på utebliven avkastning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att avkastningsskatten ska upphöra på det kapital som inte är garanterat. Frågan är ställd mot bakgrund av att utvecklingen på börsen har medfört att de som sparat i pensionsförsäkringar har fått se sina besparingar krympa. Kapitalbeskattningen består i huvudsak av tre delar: skatt på löpande avkastning, skatt på realiserad kapitalvinst och skatt på förmögenhet. Till den löpande avkastningen hör utdelning på bland annat aktier och ränta på till exempel banksparande. Även om värdet på en aktie har sjunkit kan det mycket väl vara så att ett företag ger utdelning på sina aktier. Avkastningsskatten på pensionssparande ersätter den del av kapitalbeskattningen som normalt utgår på löpande avkastning och realiserade kapitalvinster. Sparat pensionskapital utgör inte underlag för förmögenhetsskatt och skattesatsen är lägre, i stället för som gäller för annat sparande. Utöver dessa skattefördelar är pensionssparande avdragsgillt mot inkomsten upp till minst ett halvt basbelopp. Ytterligare en skillnad mellan avkastningsskatten och den kapitalinkomstskatt som normalt tas ut är att avkastningsskatten beräknas schablonmässigt. Karakteristiskt för schabloner är att de tenderar att jämna ut beskattningen över tiden. till kommer därför den schablonmässigt bestämda avkastningen att i genomsnitt ligga nära den faktiska. till enstaka år kan den däremot framstå som för hög eller för låg. Sammanfattningsvis vill jag därför hävda att i ett långsiktigt perspektiv @ som sparande i pensionsförsäkringar normalt innebär @ är pensionssparande skattemässigt gynnat. Med tanke på de fördelar som schablonmetoden har framför en beskattning av den faktiska avkastningen @ schablonmetoden är enklare och den skapar inte inlåsningseffekter @ är jag inte beredd att föreslå några ändringar av sättet att beräkna avkastningsskatten.
frs · GR12472 · 2004-01-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:472 om svenska forskares situation på arbetsmarknaden har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att förbättra situationen på arbetsmarkanden för våra svenska forskare. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Svenska forskare har överlag en god situation på arbetsmarknaden. tillhör den grupp av länder som satsar mest offentliga resurser på forskning och utveckling, av bruttonationalprodukten. är också, i förhållande till sin storlek, en av världens största producenter av vetenskaplig kunskap. Under åren 2000@2005 har anslagen till forskning och forskarutbildning höjts med ca . Forskarutbildningen lägger en kvalificerad grund för en lärar- och forskarkarriär inom universitet och högskolor. Utbildningen lägger också grunden för kvalificerade arbetsuppgifter inom näringslivet och den offentliga sektorn. Ett viktigt incitament för att såväl påbörja som genomföra en forskarutbildning är karriärmöjligheterna efter avlagd doktorsexamen. genomförde 2002 en undersökning med syfte att belysa lärarnas och forskarnas situation vid våra lärosäten. Undersökningen visade, i likhet med () undersökning Forskarexaminerades arbetsmarknad, att somliga lärare och forskare har långa arbetsveckor. undersökning visade också att en majoritet av dessa personer trivs på sina arbetsplatser. Två faktorer som särskilt sattes i samband med trivseln var möjligheten att påverka sina arbetstider och arbetsuppgifter. Det kan vara värt att notera att endast en mycket liten del av dem som disputerat, , är arbetslösa. Det finns således inget som pekar mot att de långa arbetsveckorna för vissa lärare och forskare hänger ihop med en upplevd otrygghet på arbetsmarknaden. Regeringen har tillkallat en särskild utredare (dir. 2002:148), som ska utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen. I detta uppdrag ingår bland annat att kartlägga hur situationen för de nydisputerade doktorerna ser ut samt föreslå hur dessa personers möjligheter till meritering och karriär kan förbättras. I detta ingår att särskilt analysera eventuella skillnader i villkor mellan kvinnor respektive män. Utredningen ska vara klar och kommer att utgöra ett av underlagen till den kommande forskningspolitiska propositionen. Jag kommer även fortsättningsvis att arbeta för att skapa bra villkor för lärare och forskare vid och högskolor, såväl som att upprätthålla och stärka ställning som kunskaps- och forskningsnation.
frs · GR12473 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:473 om julkalendern och sexualiseringen av det offentliga rummet har frågat mig vad jag avser att göra för att aktivt reagera på den dåliga jämställdhetsbild som förmedlas i SVT och då särskilt avseende barnprogram. Bakgrunden till frågan är en scen i årets julkalender som frågeställaren ställer i relation till regeringens senaste skrivelse om jämställdhet där sexualiseringen av det offentliga rummet särskilt uppmärksammas. () är ett självständigt företag som själv beslutar om innehållet i sändningarna. Företagets programverksamhet styrs av de regler som finns i radio- och TV-lagen (1996:844) och de allmänna riktlinjer för programverksamheten som regering och riksdag beslutat och som kommer till uttryck i sändningstillstånd och anslagsvillkor. 1§ radio- och TV-lagen föreskrivs att den som sänder TV-program efter tillstånd från regeringen ska se till att programverksamheten som helhet präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer och principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Med detta avses bland annat hävdande av jämställdhet mellan kvinnor och män. I SVT:s sändningstillstånd finns krav på att programföretaget ska erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av hög kvalitet. Inför nuvarande tillståndsperiod angavs att programverksamheten bör, såväl i utformning som till innehåll, utgå från ett perspektiv präglat av jämställdhet mellan kvinnor och män (prop. 2000/01:94). Det framgår också av sändningstillståndet att SVT ska ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar samt i dessa program förmedla kulturella och konstnärliga upplevelser samt nyheter och information. SVT ska ta hänsyn till televisionens särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. Det är och TV som har i uppdrag att i efterhand granska hur företaget lever upp till reglerna i radio- och TV-lagen respektive de innehållsvillkor som finns i sändningstillståndet. har fått ta emot ett stort antal anmälningar mot årets julkalender vilket innebär att nämnden i efterhand kommer att pröva om programmet kan anses stå i överensstämmelse med de krav regering och riksdag ställer på programverksamheten. Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utifrån en bred omvärldsanalys ta fram ett underlag om de villkor som ska gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperiod (Ku2003:01). Regeringens direktiv nämner särskilt jämställdhet och kommittén har i uppdrag att analysera om de villkor som finns om redovisning av programverksamheten i detta avseende är tillräckliga för att bedöma om programföretagen uppfyller kraven som ställs i radio- och TV-lagen respektive i sändningstillstånden.
frs · GR12475 · 2004-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:475 om tolkning och rättssäkerhet i rättsprocesser har frågat justitieminister vilka åtgärder han avser att vidta så att tolkning i samband med rättsprocesser utförs av kvalificerade tolkar. Frågan har överlämnats till mig. Det är naturligtvis av största vikt att tolkning i samband med rättsprocesser utförs av kvalificerade tolkar. och förvaltningsprocesslagen innehåller regler om att tolk ska användas om den som ska höras inför rätten inte behärskar svenska språket. Den myndighet som förordnar tolk ansvarar för att denne har erforderlig kompetens. Tolkar och översättare auktoriseras av Kammarkollegiet i enlighet med de krav som uppställs i förordning (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare. Av förordningen framgår att ett villkor för auktorisation bland annat är att personen i fråga är känd för redbarhet och även i övrigt är lämplig som tolk. Innan auktorisation sker, hålls bland annat ett muntligt prov där man går igenom god tolksed och etiska frågor. Vidare kontrolleras om personen förekommer i misstanke- och belastningsregistret. Kammarkollegiet utövar även tillsyn över tolkarnas verksamhet. En anmälan gentemot en enskild tolk kan i förkommande fall leda till varning eller återkallad auktorisation. En auktoriserad tolk kan även få bevis om speciell kompetens som exempelvis rättstolk. Det är riktigt att det beträffande flera språk råder brist på auktoriserade tolkar och att detta är ett problem ur rättssäkerhetssynpunkt. Det talas ett stort antal språk i vårt land och det är därför svårt att tillhandahålla auktoriserade tolkar i alla ärenden. Utredningen om tillsyn över tolkförmedlingar (dir. 2001:114) undersöker behovet av tillsyn och kvalitetskontroll över tolkförmedlingarnas verksamhet och om auktorisation av tolkförmedlare bör införas. Betänkandet ska överlämnas och kommer att remissbehandlas. Därefter kommer regeringen att ta ställning till vilka eventuella åtgärder som behövs för att säkra tillgången till kvalificerade tolkar.
frs · GR12476 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:476 om och barnperspektiv har frågat mig om jag är beredd att verka för en skiftning i fokus i till ett barnperspektiv. Att förbättra förhållandena för barn är en prioriterad fråga för regeringen. En så bra och effektiv lagstiftning som möjligt är en del av insatserna. En annan del av insatserna handlar om att utveckla myndigheters och domstolars arbete med och kunskap om barn. Det är givet att barnets bästa ska stå i fokus när det gäller regler som rör barn. Utgångspunkten för reglerna i är också barnets bästa. Därmed inte sagt att reglerna inte kan förbättras ytterligare. Regeringen gav en parlamentarisk kommitté i uppdrag att göra en översyn av reglerna om vårdnad. Arbetet har ett tydligt barnperspektiv. En central fråga för kommittén är barns rätt att komma till tals. Kommittén har i uppdrag att utvärdera de nuvarande reglerna och att överväga om det finns anledning att ytterligare stärka barnets rätt. måste man komma ihåg att det är fråga om en rättighet för barnet, inte någon skyldighet. Det är viktigt att barnet inte utsätts för obehörig påverkan och att barnet inte pressas till att ta ställning. Kommittén ska därför särskilt analysera vilka konsekvenser reformen har fått för barnen. Jag har i ett tidigare frågesvar i ställt mig avvisande till att byta namn på . Bestämmelserna i balken reglerar föräldrars ansvar mot sina barn och då är beteckningen adekvat.
frs · GR12477 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:477 om avrättningen av kurdiska politiska fångar i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stoppa avrättningar av kurdiska politiska fångar i . Jag delar till fullo oro för den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna i . Enligt uppgift har flera avrättningar av KDP-I-medlemmar skett . Att dödsstraff utdöms för otydliga brottsrubriceringar och genomförs utan hänsyn till rättssäkerhetsgarantier är tyvärr förekommande i . Därmed bryter mot FN:s minimikrav för dödsstraffet. kritiserar regelbundet för detta såväl bilateralt som genom EU och i FN. verkade för att EU tillsammans skulle lägga fram en FN-resolution om MR i , men enighet om detta kunde inte uppnås. Generalförsamlingens tredje utskott antog i stället en resolution om , föreslagen av . och majoriteten av EU:s medlemsländer var medförslagsställare till denna resolution och alla EU-länder röstade för den. I resolutionen uttalas stark oro över de fortsatta MR-övergreppen i och över de förföljelser som sker av dem som öppet uttalar sina politiska åsikter. EU:s vilja att påverka till förändringar ligger fast. beslutade EU:s utrikesministrar att inleda en särskild dialog med om mänskliga rättigheter. Tre möten har ägt rum och till de frågor som har diskuterats hör dödsstraffet, tortyr, diskriminering, yttrandefrihet, rättsstaten, samarbete med rapportörer, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt rätten till utveckling. Utöver den särskilda dialogen har EU slagit fast att framsteg i de handels- och samarbetsförhandlingar som inleddes med 2002 måste kopplas till framsteg bland annat vad gäller de mänskliga rättigheterna. EU:s höge representant besöker i syfte att diskutera hur EU:s dialog med ska kunna föras framåt på alla områden, också beträffande de mänskliga rättigheterna. Avslutningsvis kan jag försäkra om regeringens fortsatta uppmärksamhet på situationen för de mänskliga rättigheterna i . Jag är också i fortsättningen beredd att via FN och EU med kraft verka för att förbättra respekten för dessa rättigheter i .
frs · GR12479 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:479 om tortyrredskap har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa handeln med tortyrredskap. Låt mig börja med att säga att handeln med tortyrredskap måste stoppas. För är kampen mot tortyr en av de mest prioriterade frågorna på mänskliga rättighetsområdet. Inom FN, i EU och i bilaterala kontakter med tredjeländer är drivande när det gäller att uppmärksamma och på olika sätt söka motarbeta förekomsten av tortyr runtom i världen. Tillsammans med näringslivet söker vi också öka dess engagemang och bidrag till den globala respekten för mänskliga rättigheter. har tillsammans med övriga nordiska länder lagt fram den resolution i såväl FN:s kommission för mänskliga rättigheter (MRK) som som behandlar frågan om tortyr. I resolutionen uppmanas världssamfundet att bland annat genomföra effektiva rättsliga och administrativa eller andra åtgärder för att förbjuda och förhindra tillverkning, handel, export eller användning av redskap som är avsedda för tortyr eller annan omänsklig behandling. Genom denna resolution har också FN:s specialrapportör mot tortyr, , undersökt, rapporterat och uttryckt vikten av kontrollmekanismer mot handel med produkter som även kan användas för tortyr. Inom EU @ där varit och är drivande i tortyrfrågorna @ pågår arbetet med att skapa ett förbud mot handel med tortyrredskap och kontroll av handeln med vissa produkter som kan användas för tortyr. Kommissionen har lagt fram ett förslag till förordning på området. Det är angeläget att utformningen av förbudet och kontrollen blir så effektivt och ändamålsenligt som möjligt. deltar i förhandlingarna och jag ser fram emot att en förordning ska kunna antas inom en relativt snar framtid.
frs · GR12481 · 2004-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:481 om EU:s regionala utvecklingsmedel och utgiftstaken har frågat finansminister vad han avser att vidta för åtgärder för att strukturfondsmedel kommer att utbetalas till beviljade projekt innan årsskiftet. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska besvara frågan. Bakgrunden till frågan är en utgiftsbegränsning på anslaget för Europeiska socialfonden på statsbudgeten, vilken inneburit att de berörda myndigheterna @ utöver anslagsmedlen @ endast haft tillgång till en del av anslagssparandet . Utgiftsbegränsningen hade beslutats av regeringen till följd av det ansträngda budgetläget. Jag vill här understryka att en utgiftsbegränsning på anslaget angavs redan i det regleringsbrev som tillställdes myndigheterna inför . Det ska också nämnas att regeringen beslutade om en viss utökad tillgång till anslagssparandet för bland annat de länsstyrelser som ansvarar för strukturfondernas mål 2. Detta innebär att länsstyrelserna bör ha haft möjlighet att planera verksamheten utifrån de givna förutsättningarna. Strukturfondsprogrammen omfattar perioden 2000@2006. Utgiftsbegränsningen påverkar inte möjligheter att utnyttja EU-medlen till fullo. Avslutningsvis vill jag nämna att regeringen beslutade om en viss omfördelning mellan de berörda myndigheterna inom totalramen för utgiftsbegränsningen i syfte att täcka behov av utbetalningar .
frs · GR12482 · 2004-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:482 om avgifter för drift och underhåll av anslutningsväxlar har frågat mig om jag avser att se över vilka effekter avgift för anslutningsväxlar kan få. Bakgrunden till frågan är att det finns privata spårinnehavare som, enligt uppgift, har aviserat att de tänker flytta över gods från järnväg till lastbil om tar ut avgiften. har lagt sitt huvudbetänkande (SOU 2003:104) vilket innehåller förslag bland annat rörande avgiftsuttaget på järnväg. Det kan i den fortsatta beredningen av förslagen i betänkandet finnas skäl att se över den avgift som tar ut av de privata spårägarna för att ansluta en växel från det privata spåret till statens spåranläggningar.
frs · GR12483 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:483 om fjällflyget har frågat statsrådet vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att trygga turist- och besöksnäringen i fjällvärlden. Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Regeringen har i skrivelsen En samlad naturvårdspolitik redovisat att bristen på bullerfria områden är ett problem för friluftslivet både i fjällen och i tätorterna. Tystnaden uppges ofta vara en viktig del av naturupplevelsen. Det handlar alltså om att så långt som möjligt få miljöer fria från oönskade ljud. För att nå dit är jag medveten om att en avvägning mellan olika intressen måste ske, en avvägning som vidtas i olika fora, i en mängd olika beslut och ställningstaganden med betydelse för fjällvärlden. har fastställt bland annat miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö samt delmål, av vilka delmål 2 behandlar buller. I propositionen Svenska miljömål @ delmål och strategier anges att i ett generationsperspektiv bör låg bullernivå i fjällområdet eftersträvas liksom att arealen områden med stora upplevelsevärden eller höga natur- och kulturvärden som är fria från buller och andra störningar ökar. Delmålet för buller i fjällen från motordrivna fordon i terräng och luftfartyg är specificerat så att buller från luftfartyg ska vara försumbart både inom regleringsområde klass A enligt terrängkörningsförordningen (1978:954) och inom av nationalparksarealen. Enligt propositionen är områden i fjällen med ostördhet särskilt viktiga och tystnaden utgör normalt en grundläggande upplevelsekvalitet. Användningen av motoriserade färdmedel i fjällen har ökat markant under . Den ökade trafiken med motordrivna fordon i terrängen och med flyg har inneburit att buller och andra störningar har ökat påtagligt. och har överlämnat ett förslag om att minska buller i fjällen från luftfartyg bland annat med begränsning av flygverksamheten i fjällvärlden inom så kallade A- och B-skoterregleringsområden. I fjällänen finns det åtta A-klassificerade skoterregleringsområden och tolv B-klassificerade områden. I sammanlagt sex av A- och B-områdena råder landningsförbud. Vad verken föreslår är att terrängkörningsförordningen ändras så att regeringen ges rätt att besluta om förbud mot start och landning med flygfarkoster i dessa kategorier av områden. Verken föreslår vidare att länsstyrelserna ges möjlighet att ge dispens när det gäller start och landning eller att undanta vissa områden från start- och landningsförbud. Regeringen har inte behandlat förslagen och inte heller fört fram något förslag i frågan. Jag är medveten om turistnäringens stora betydelse för fjällvärlden och sådana aspekter kommer att vägas in när regeringen går vidare i beredningsprocessen.
frs · GR12484 · 2004-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:484 om investeringar i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att omotiverade investeringar i inte görs. energipolitiska beslut bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Enligt överenskommelsen ska frågan om stängning av Barsebäck2 hanteras tillsammans med förhandlingarna om de övriga kvarvarande reaktorerna och frågan om energiomställningen i sin helhet. Möjligheterna till en snabb stängning av Barsebäck2 inom ramen för en förhandlingslösning ska särskilt prövas. I det fall en förhandlingslösning för stängningen av Barsebäck2 inte kan åstadkommas, har regeringen ambitionen att besluta om stängning av reaktorn med stöd av lagen om kärnkraftens avveckling, efter det att erforderliga åtgärder har genomförts. Statens förhandlare för omställningen av energisystemet ska lämna en särskild redovisning avseende . Mot bakgrund av de förhandlingar som pågår med ägarna av är jag i likhet med förvånad över pressuppgifterna om ett omfattande investeringsprogram för . Jag utgår dock från att de eventuella investeringsbeslut som tas avseende är motiverade, givet de förutsättningar jag nu har redogjort för.