ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11360 · 2004-11-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:360 av () till statsrådet om ersättningsjobb Regeringen har i samband med presentationen av försvarsproppen lämnat förslag på ersättningsjobb, bland annat att den nya ska lägga ut verksamhet, vilket kan bli bra. Beträffande , där det finns risk för att K4 läggs ned, är det viktigt att de ersättningsjobb som ska komma är lämpliga utifrån den verksamhet som redan bedrivs i området, till exempel biltestverksamhet. Kommunledningen i har ett stort antal förslag på lämplig verksamhet. Min uppfattning är att kommunledningen ska ha ett avgörande inflytande på de kommande ersättningsjobben om den militära verksamheten skulle avvecklas. Vad avser statsrådet att göra för att berörda kommunledningar ska ha inflytande och kunna påverka den verksamhet som ersättningsjobben innebär?
fr · GS11361 · 2004-11-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:361 av () till socialminister om serviceautomaters tillgänglighet för funktionshindrade Automater har blivit en del av allas vardag. Det kan bli problem när vi är utelämnade att kommunicera med maskiner i stället för med människor. I finns ca 1,3 miljoner människor som har någon form av permanent funktionshinder. Tillgängligheten till olika servicemaskiner borde kunna förbättras genom ökad kunskap och kontakter mellan politiska beslutsfattare och de företag som utformar samt placerar serviceautomater. Vidare krävs allmänna riktlinjer för tillgängligheten. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka serviceautomaters tillgänglighet?
fr · GS11362 · 2004-11-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:362 av () till statsrådet om smärtsjukvården En artikel i nr46 redovisar hur den svenska smärtsjukvården är satt på undantag. Långvarigt smärtsjuka omfattar av befolkningen men av dem får träffa en smärtläkare. Trots internationella riktlinjer, rekommendationer från och inrättande av smärtlindring som specialitet är smärtsjukvården lågprioriterad. Kvalificerade smärtenheter läggs ned som de svårt smärtsjuka ökar i antal. Artikeln redovisar även att långvarigt smärtsjuka mår sämst (upplevd hälsorelaterad livskvalitet) av alla patienter i vården. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra smärtsjukvården?
fr · GS11363 · 2004-11-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:363 av () till utbildnings- och kulturminister om drift av hotellverksamhet Det har framkommit att driver hotellverksamhet. De anslag som staten ger till nämnden kan knappast vara menade till drift av sådan typ av verksamhet @ och knappast för att täcka driftsunderskott. Det är inte bara ur konkurrenssynpunkt som hotellverksamheten måste ifrågasättas utan också för att nämnden ska ägna all den tid man har till det man är satt till att sköta. Jag blir extra orolig då representanter för nämnden inte ser några "fel" i att nämnden bedriver hotellverksamhet. Avser statsrådet att agera för att ska upphöra med sin hotellverksamhet?
fr · GS11364 · 2004-11-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:364 av () till finansminister om nya budgetprinciper Svenska myndigheter har tidigare lämnat tillbaka sitt eventuella överskott till staten. Regeringen för en diskussion om att ändra dessa principer till att myndigheter inte ska få behålla sitt överskott till nästa budgetår. Skälet är, som jag uppfattar det, att regeringen i realiteten vill undvika att överskrida budgettaket och förbättra finanserna på det här sättet. Detta skulle, om det infördes, innebära en återgång till den situation då myndigheter försökte använda upp de medel som fanns kvar i budgeten före budgetårets slut. erfarenheter av denna princip medförde att myndigheter inte får samma självbestämmande och ansvar. Det medförde också onödigt resursförbrukande. Detta är ännu ett tecken på ökad centralisering och toppstyrning. Regeringen verkar vilja detaljstyra myndigheterna. Mot bakgrund av detta frågar jag finansministern om det är hans avsikt att ändra nuvarande budgetprinciper?
fr · GS11365 · 2004-11-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:365 av () till statsrådet om i har i två artiklar, publicerade , redogjort för de allvarliga problem som finns inom undervisningen på i . Det har framkommit att förhållandena är kaotiska, att narkotikahandel pågår öppet på skolan och att alla elever inte får tillgång till undervisning i svenska, engelska och matematik, de ämnen som är att betrakta som stommen även i IV-undervisningen. På schemat finns däremot ämnet hårvård. Skolan har köpt in en komplett frisörsutrustning och en anställd klipper och färgar håret på utvalda elever, medan andra tittar på. Det förekommer däremot ingen praktisk undervisning i ämnet. Enligt skolledaren är detta inget problem, eftersom det handlar om en prova-på-aktivitet. Det framgår tydligt att skolan prioriterar undervisningen i kärnämnena lägre än rena sidoaktiviteter. I den av angivna inriktningen på IV-programmen står det klart och tydligt att "målsättningen är att eleven senare ska gå över till ett nationellt eller specialutformat program". Ingenstans står det emellertid att enskilda skolor kan ifrågasätta de av beslutade kunskapsmålen och de kvalitativa mål som uppsatts på nationell nivå. Vad avser statsrådet att göra för att förhållandena på svarar mot de kvalitetskrav som ställs på undervisningen inom det individuella programmet?
fr · GS11366 · 2004-11-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:366 av () till finansminister om skatt på arbetskläder kommun erbjuder fria arbetskläder till den personal som arbetar med hemtjänst. Man ser det som lika naturligt med skyddskläder för den personalgruppen som för de anställda som har traditionellt manliga yrken som vaktmästare, parkarbetare med mera. Att vaktmästare, elektriker och parkarbetare behöver fria och särskilda yrkeskläder ifrågasätts inte av någon. Vem skulle föreslå att parkarbetaren på egen bekostnad ska införskaffa slitstarka byxor, ytterkläder, kängor och handskar? Det stora flertalet kvinnor som arbetar inom har också arbeten som sliter hårt på de plagg som används @ det hör till yrket, precis som det gör för parkarbetaren. Enligt Dagens samhälle är av uppfattningen att de fria arbetskläderna för hemtjänstpersonalen ska betraktas som en löneförmån och beskattas därefter med skatt för kommunen samt förmånsbeskattning för de anställda @ en utgift på ca 250000kr. Vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att traditionellt kvinnliga arbeten i detta avseende ska jämställas med traditionellt manliga yrken?
fr · GS11367 · 2004-11-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:367 av () till statsrådet om trafiksäkerheten på enskilda vägar Trafiksäkerheten efter enskilda vägar hotas i och med att statsbidragen urholkats. Det är ett stort bekymmer att väghållarna inte har råd att sanda eller ploga i tillräckligt stor omfattning för att hålla en hög trafiksäkerhet. Den tragiska olyckan utanför , då tre ungdomar omkom, har satt fokus på det dåliga vinterunderhållet. Var fjärde transport i landet påbörjas eller avslutas på en enskild väg. Det är inte enbart mjölk- och timmertransporter utan även post, skolskjutsar, hemtjänst och annan samhällsservice som nyttjar det enskilda vägnätet. som statsbidragen till enskilda vägar har sänkts har kostnaderna för trafiksäkerheten på samma vägar ökat. Enbart sandning har blivit dubbelt så dyrt . Höjda dieselskatter leder till sämre trafiksäkerhet då vägföreningarna får ändå mindre pengar att röra sig med. Avser statsrådet att föreslå att statsbidragen till enskilda vägar höjs så att trafiksäkerheten kan ökas?
fr · GS11368 · 2004-11-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:368 av () till statsminister om olika statsråds syn på friskolor Skolministern och integrationsminister ger fullständigt motstridiga besked om regeringens inställning till konfessionella friskolor. Den ene vill stoppa, den andre vill bevara dem. Regeringen är kollektivt beslutsfattande. Statsministern måste därför klara ut vad som egentligen är regeringens linje och hur den avser att agera. Baylans uttalande har väckt stor oro bland annat hos kristna friskolor. Ska konfessionella friskolor avvecklas, eller inte? : "Jag tycker att det ska kunna finnas religiösa friskolor." Likabehandlingsprincipen är viktigare än att säga att en friskola bidrar till isolering, om den följer svensk lag, uppger Orback till TT. hävdar motsatsen: "Fördomar och motsättningar kan ha lättare att få fotfäste om inte elever träffas i en gemensam skola. Fristående skolor på konfessionell grund borde inte behövas i vårt moderna samhälle". öppnar också för att helt stoppa bidragen till kristna friskolor. Endast internationella konventioner hindrar honom från att stänga dem: "Han förklarar att han ännu inte har bestämt om han vill dra in bidragen till dessa skolor." Vad avser statsministern att göra för att klargöra hur regeringen kommer agera vad gäller förutsättningarna för konfessionella friskolor?
fr · GS11369 · 2004-11-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:369 av () till statsrådet om förhållandena vid förvaret i kommissionär för mänskliga rättigheter Alvarado besökte förvar i . Han framhöll i sin rapport från besöket att alternativ till förvar borde användas i större utsträckning och att förvar borde tillgripas bara när det var absolut nödvändigt. uttalade detta mot bakgrund av att han informerats om att förvarstiden uppgick till . I svar på en skrivelse från Medborgarnas flyktingombudsman upplyser om att förvarstiden är i genomsnitt mellan . uppmaning om större restriktivitet med användning av förvar har bemötts med en genomsnittlig förlängning av förvarstiderna på . kritiserade också att det inte var sörjt för acceptabel ventilation och att luften var kvävande som möjligheten att vistas utomhus var ytterst begränsad. Rapporter från Medborgarnas flyktingombudsman från besök vid förvaret tyder på att förhållandena inte förbättrats efter kommissionärens besök. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder planerar statsrådet för att rätta till de brister i fråga om förvarsverksamheten som påtalats av kommissionären och Medborgarnas flyktingombudsman?
fr · GS11370 · 2004-11-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:370 av () till statsrådet om åtgärder för en bättre psykvård "Psykvården på väg att kollapsa." Så lyder en rubrik i en serie av artiklar om tillståndet inom psykvården i . Av rapporteringen i framgår att den rättspsykiatriska kliniken i Sala har varit fullbelagd och att brottslingar dömda till rättspsykiatrisk vård därför blandas med patienterna på den allmänna psykkliniken i . Detta i sin tur leder till att varken de dömda brottslingarna eller de andra patienterna får den vård som de har behov av och rätt till. Från min utgångspunkt är situationen inom psykvården i hela landet sådan att det krävs en offensiv från regeringen. Som ansvarig minister har man just ett ansvar, och detta måste tas i en situation då en vårdform hotas av kollaps. Då duger det inte att bara hänvisa till andra politiska nivåer. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med de allvarliga problem som finns inom psykvården såväl i som i resten av landet?
fr · GS11371 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:371 av () till statsrådet om vitesföreläggande inom sjukvården Jag vill uppmärksamma fallet då i gavs vitesföreläggande för att ha överskridit förbud om tillräckligt avstånd mellan sjukhussängarna. Föreläggandet innebär att 450000 skattekronor används till böter i stället för att bekosta sjukvården. Självklart ska patienterna ha mellanrum mellan sängarna. Men brist på utrymme beror ju på att många är sjuka och behöver vård. Pengarna borde gå till själva vården. satsar mer än regeringen på kommuner och landsting. Det är pengar som behövs för att kunna åstadkomma nödvändiga satsningar för att förbättra bland annat sjukvården. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder så att vitesföreläggande inte behöver användas inom vården?
fr · GS11372 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:372 av () till statsrådet om nikotinersättningsprodukter Vid ett informationstillfälle i socialutskottet svarade vd att han kan tänka sig att med rätt information göra ett undantag och fritt saluföra nikotinersättningsprodukter även på platser utanför apotek eller apoteksombud. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att möjliggöra för rökare att kunna inhandla sådana produkter också på ställen där produkter med högre nikotinhalt saluförs?
fr · GS11373 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:373 av () till justitieminister om straff för brottsoffer Det förekommer allt oftare uppgifter i medierna om att brottsoffer erhåller hårdare straff än gärningsmännen. Biltjuvar har fått skadestånd då de hindrats i tillgreppet och misshandlare döms mildare än deras offer som hade oturen att lyckas försvara sig med kraft. Om dagens utveckling fortsätter kommer väl snart inbrottstjuvar att kunna begära skadestånd om de råkar snubbla på brottsplatsen. Det senaste exemplet kunde vi följa i lördagens TV4-sändning. För alla och envar är detta naturligtvis enormt stötande. Att inte ha möjlighet att försvara sitt liv och egendom, eller för den delen andra människors liv, utan att riskera fängelsestraff är definitivt i strid med det allmänna rättsmedvetandet. Med anledning av ovanstående blir min fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att brottsoffer inte ska drabbas av längre och hårdare straff än förövaren?
fr · GS11374 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:374 av () till finansminister om betalningsanmärkningar Ett nystartat företag hade lämnat in en skattedeklaration enligt vilken företaget skulle få tillbaka mervärdesskatt på över 30000kr. Det utbetalades bara 996kr. Utbetalningen överklagades och företaget hade gjort helt rätt. hade det blivit en skuld på skattekontot som övergick till indrivning hos kronofogdemyndigheten. Beloppet justerades senare hos men det kvarstod ändå en betalningsanmärkning hos kronofogden. Företaget har överklagat i länsrätten och vunnit där men sedan har målet gått vidare både till kammarrätt och till regeringsrätt. I de två sistnämnda förlorade företaget. Betalningsanmärkningen står kvar. Detta innebär att företaget inte kan få några krediter utan måste betala allt det handlar kontant. Det är ingen lätt situation för ett nystartat företag. Om ett företag gör fel mot ett annat företag kan det felande företaget rätta till felet. Det vill säga att om det visar sig att ett företag av misstag har skickat en faktura till kronofogden kan detta företag rätta till det hela så att betalningsanmärkningen försvinner. Varför kan då inte en statlig myndighet rätta till ett fel som de själva begått? Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att även myndigheter ska kunna rätta till felaktigheter begångna mot medborgare?
fr · GS11375 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:375 av () till statsrådet om illegal vistelse 12§ andra stycket utlänningslagen anges att en utlänning som avvisats ska lämna landet . Tvåveckorsfristen börjar löpa som fattar sitt beslut. kan det dröja avsevärd tid innan skickar beslutet till den klagande. Inte sällan kan det gå mer en utlänningen får kännedom om beslutet. I alla händelser är tidsfristen så kort att det är helt omöjligt @ också med god vilja @ att ordna med utresan från inom denna frist. I andra fall @ till exempel för palestinier som tidigare vistats som gästarbetare i någon av @ är det omöjligt att inom denna tidrymd ordna tillstånd att resa in i det land dit avvisningen ska ske. Ofta låter det sig över huvud taget inte göras. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att klargöra att det förhållandet att nämnda tvåveckorsfrist utlöpt inte innebär att vederbörande ska anses vistas illegalt i ?
fr · GS11376 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:376 av () till statsrådet om biljettpriset på sträckan Stockholm@Gävle När företrädare för kommun vände sig till ministern för att klaga på biljettpriserna mellan och , som är högre än på motsvarande sträckor i övriga landet, så blev svaret att "jag ska ta reda på varför det är så". Svaret från SJ kom snabbt, det blir ingen ändring av prispolitiken. Ministerns agerande är lite märkligt, eftersom hon vet att SJ är ett affärsbolag som får sin vägledning genom den transportpolitik som förs och genom statens ägardirektiv till bolaget. En fråga till SJ om biljettpriserna kan naturligtvis ställas, men är ganska meningslös och vilseledande för dem som vill ha svar. Prispolitiken hos SJ har ingen reglering i ägardirektiv eller på annat sätt, vilket gör att prissättningen kan sättas på helt marknadsmässiga villkor. Det sägs, informellt från SJ, att på sträckan Gävle@Stockholm tjänar företaget på varje såld biljett. Vi måste få en transportpolitik i landet som ger goda möjligheter för kollektiva transporter på järnväg och därmed goda möjligheter för arbetspendling. Trafikpolitiken måste också vara klimatvänlig. Min fråga till statsrådet blir då följande: Vad avser statsrådet att göra för att förändra de transportpolitiska målen och ägardirektiven för SJ, så att den orimliga biljettprissättningen blir rimlig för till exempel sträckan Gävle@Stockholm?
fr · GS11377 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:377 av () till samhällsbyggnadsminister om säkerheten vid kraftverksdammar Var fjärde kraftverksdamm i är inte säker nog för att klara av ovanligt mycket regn och stor snösmältning. Detta innebär konkret att 68 av 121 dammar av säkerhetsklass1 behöver åtgärdas. Säkerhetsklass1 är de dammar där risken för att människor dör eller skadas vid en olycka anses vara icke försumbar och risken för att viktig infrastruktur skadas är hög. Det finns dessutom uppenbar risk för ekonomiska skador. Säkerhetsproblemen har varit kända . Risken för en olycka sägs vara liten men de senaste årens allt extremare klimat gör det allt troligare att något kan hända. Det är mycket oroande att det först är som effekterna av klimatförändringarna läggs in i beräkningsmodellerna. Detta visar på att samhället inte tagit riskerna med klimatförändringarna på fullt allvar. Än viktigare är vad som görs nu för att säkra kraftverksdammarnas säkerhet både på kort och på lång sikt. Vilka åtgärder kommer ministern att vidtaga för att säkra kvaliteten och säkerheten vid dessa kraftverksdammar?
fr · GS11378 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:378 av () till samhällsbyggnadsminister om klimatförändringarnas inverkan på samhällsplaneringen Vi får nu larmrapporter om att flera av landets dammar inte håller den standard som krävs för att klara häftiga skyfall eller kraftig snösmältning. Problemen har enligt massmedierna varit kända men få åtgärder har gjorts. Brister någon av dessa dammar kan det innebära inte bara materiella skador för stora belopp utan också att människoliv är i fara. Det är naturligtvis bra att frågan nu lyfts fram men det visar på en dålig framförhållning när det gäller underhåll av dammar, bedömningar av risk för översvämningar och framför allt förståelse för de väntade effekterna av klimatförändringarna. Om vi har anläggningar som kanske inte tål dagens väderförhållande, hur ska vi då klara framtiden? Allt pekar på att klimatförändringarna kommer att ge ett blötare och varmare klimat i norra . Det ökar risken för översvämningar. Mycket tyder också på att just mer extremt klimat med fler stormar, skyfall etcetera kan genereras av växthuseffekten. Många har nog skjutit problemen framför sig och trott att åtgärder behövs först men mer och mer tyder på att effekterna av klimatförändringarna kommer tidigare än så. Problemen med samhällets ökade känslighet för klimatpåverkan är överhängande. Vad avser ministern att göra för att förbättra möjlighet att möta de samhällsproblem som ett förändrat klimat kan innebära?
fr · GS11379 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:379 av () till samhällsbyggnadsminister om vätgasteknologi byggs vårt samhälle i stor utsträckning på en energi- och teknologibas som är mycket beroende av olja och andra fossila bränslen. Det är uppenbart att världen behöver en omställning bort från en ekonomi och teknologi som är beroende av olja. Oljeekonomin är känslig på grund av risken för oljebrist och tillhörande prishöjningar. Det viktigaste skälet är dock den miljöpåverkan som oljan leder till, framför allt växthuseffekten. finns inga tydliga alternativ till oljan. I stället utvecklas parallellt flera alternativ, varav flera säkert kommer att kunna vara långvariga lösningar, medan andra är tillfälliga lösningar på väg mot något bättre och somliga blir troligen aldrig verklighet. Det är dock viktigt att hitta sätt att uppmuntra utvecklingen av många olika alternativ så att nya tekniska lösningar kan skapas för att tillgodose världens behov av energi i olika former. Ett av de intressantaste spåren som diskuteras är en framtid byggd på vätgasteknologi. Det finns bland annat ett internationellt forum för vätgasekonomin, International Partnership for the Hydrogen Economy. Organisationen arbetar för att samordna forskning och utveckling inom vätgasområdet på ett internationellt plan. Flera länder är med, till exempel , och , men inte . Avser ministern att verka för att blir medlem i International Partnership for the Hydrogen Economy?
fr · GS11380 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:380 av () till statsrådet om på avfallsområdet På regeringens uppdrag har i samråd med analyserat marknadssituationen på avfallsområdet. I rapporten diskuteras bland annat lagen om offentlig upphandlings betydelse på avfallsmarknaden. Enligt lagen om offentlig upphandling är det i normalfallet inte tillåtet för kommuner att handla upp varor och tjänster från egna bolag utan att detta föregås av en upphandling. Trots det är det, enligt lagen om offentlig upphandling, vanligt att kommuner gör direktupphandlingar av avfallstjänster från egna bolag utan att följa lagen om offentlig upphandling. Exempelvis har upprättandet av konsortialavtal inte föregåtts av sådana upphandlingar. är det svårt att komma till rätta med olagliga direktupphandlingar. Trots att två statliga utredningar, och , har lämnat förslag till åtgärder har regeringen ännu inte lagt några förslag. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att följs på avfallsmarknaden?
fr · GS11381 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:381 av () till statsrådet om att sälja sjukvård i slår rekord i att sälja sjukvård. säljer sjukhuset vård till andra landsting och till utlandet för . Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa att också andra sjukhus tillåts försälja vård till utlandet på överkapacitet utan att riskera att drabbas av någon så kallad stopplag?
fr · GS11382 · 2004-11-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:382 av () till finansminister om förmånsbeskattning av vårdbiträdes kläder Ett steg fram och två tillbaka. Det beskriver hur jämställdhetsarbetet går runtom i landet. kommun har äntligen tagit ett steg på vägen genom att tillhandahålla arbetskläder även till personalen inom äldre- och barnomsorgen, precis som till exempel parkarbetarna länge haft. Men rycker in och tycker att det är en löneförmån och att både kommunen och de enskilda som fått arbetskläder ska förmånsbeskattas. Två steg tillbaka. Det kan inte vara i enlighet med svensk lag eller svenska beskattningsregler att kvinnor inte ska ha samma förutsättningar, i det här fallet att inte förmånsbeskattas för att de nu äntligen tillhandahålls arbetskläder. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att arbetskläder för vårdbiträden precis som för parkarbetare inte ska förmånsbeskattas?