frs · GR121095 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1095 om kompetens i lärarkåren har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa en ökning av antalet lektorstjänster i gymnasieskolan. Lärarna är tveklöst skolans viktigaste resurs för att erbjuda eleverna goda möjligheter att nå målen. Tillgång till välutbildade lärare i alla skolor är en viktig faktor för likvärdighet och kvalitet i utbildningen. Regering och riksdag har understrukit vikten av forskarutbildade lärare, något som också, som påpekar, kommit till uttryck i lagstiftningen. 3§ skollagen framgår således att varje kommun och landsting ska sträva efter att i gymnasieskolan anställa lärare som har forskarutbildning. är det viktigt att framhålla att det yttersta ansvaret för vilka lärare som ska rekryteras och anställas är en fråga för skolhuvudmannen, det vill säga kommunen. Det är lätt att instämma i bedömning av vikten av en generellt hög kompetens och fler karriärvägar för lärare. Lärare måste, enligt min mening, få möjlighet till kontinuerlig, professionell kompetensutveckling. Forsknings- och utvecklingsinsatser i skolan är nödvändiga för att utveckla undervisningen och för det kontinuerliga kvalitetsarbetet. Lärare måste få utvecklas genom att växla arbetsuppgifter, avancera och byta inriktning. När det gäller åtgärder från regeringens sida vill jag till att börja med nämna den nya lärarutbildningen som vilar på en starkare vetenskaplig grund jämfört med tidigare. Genom att regeringen bildade en kommitté för utbildningsvetenskaplig forskning inom , med en budget om mer än , ökade dessutom resurserna till forskning inom utbildningsvetenskap kraftigt. Ett sätt att öka rekryteringen av forskarutbildade lärare är givetvis att öka rekryteringsbasen av forskarutbildade personer. Här ska nämnas att antalet avlagda forskarexamina ökar kontinuerligt och har dubblerats . Som en följd av regeringens proposition Den öppna högskolan (proposition 2001/02:15) finns numera en möjlighet för personer, som avser att avlägga licentiatexamen, att söka och antas till forskarstudier. Denna förändring är ett viktigt led när det gäller att möjliggöra för fler yrkesverksamma personer som vill ha en fördjupning inom sitt arbete, eller ämnesområde, att få detta inom ramen för en forskarutbildning. Som exempel i propositionen nämns just gymnasielärare. En satsning som bör nämnas i sammanhanget är skolutvecklingsprojektet , som startade och syftar till att stärka kvaliteten i utbildningen och öka läraryrkets attraktivitet. Bakom satsningen, där 25 utvalda kommuner arbetar tillsammans, står , , , och . Ett av de fem målen är att finna nya utvecklings- och karriärmöjligheter för lärare. Arbetet ska genomföras under åren 2002@2005. blir ett avslutande år där vunna erfarenheter och kunskaper från hela projektperioden ska beskrivas, analyseras och värderas. Jag vill också påminna om att det /02 utgår ett riktat statsbidrag till skolan som successivt ökar av . Sammantaget beräknas 15000 lärare och andra specialister kunna anställas inom förskola och skola. Förutsättningarna att kunna anställa även forskarutbildade lärare har på så sätt förbättrats avsevärt. Avslutningsvis vill jag framhålla att den fråga som tar upp har stått högt på dagordningen . som det pågår mycket arbete finns det tveklöst behov av ytterligare åtgärder för att främja möjligheterna till karriärutveckling för lärare. Inte minst kommer resultaten av skolutvecklingsprojektet att visa vad, av vem, och på vilket sätt detta lämpligen bör ske.