ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121074 · 2004-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1074 om upprättelse och erkännande har frågat demokrati- och integrationsministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att traumatiserade kvinnor ska få upprättelse. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Våld mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem och ett hot mot kvinnors hälsa och välbefinnande. Arbetet kring den här problematiken har uppmärksammats och givits ökad prioritet i såväl staten som kommunerna. Frågan har även fått en alltmer framträdande plats i samhällsdebatten. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder i arbetet mot våld mot kvinnor. Jag har redogjort för flera av dessa insatser i svar på fråga 2003/04:227. Bland annat har regeringen särskilt uppmärksammat specifika grupper av våldsutsatta kvinnor som kan ha särskilda stödbehov och kan ha svårt att få det stöd de behöver. Det rör sig om kvinnor med missbruksproblem, kvinnor med funktionshinder och kvinnor med invandrarbakgrund. Vidare har regeringen tillsatt en utredare för att se över formerna för en ombildning av Rikskvinnocentrum till ett nationellt institut. Utredaren ska dessutom överväga förutsättningarna för att inrätta en nationell kristelefon för våldsutsatta kvinnor. Även en särskild utredare har tillsatts för att följa upp de myndighetsuppdrag som gavs i samband med Kvinnofridsreformen. Det är vår avsikt att genom att prioritera arbetet mot våld mot kvinnor, påverka kommunerna och även landstingen i samma riktning. Det är kommunerna som ansvarar för att våldsutsatta kvinnor får det stöd och den hjälp som de behöver och det finns flera indikatorer på att kommunernas arbete kring problematiken mäns våld mot kvinnor utvecklas i positiv riktning. Länsstyrelsernas uppfattning är att det sker en utveckling av kommunernas stöd till kvinnor som utsatts för våld. Det pågår utbildningar och kompetensutveckling för att ge personalen bättre kunskap. I över en tredjedel av länen finns länsövergripande samverkansgrupper, i flera kommuner finns lokala samverkansgrupper och många kommuner har tagit fram strategier och handlingsplaner. Ett stort antal personer inom har utbildats och utbildningen har lett till en ökad kunskap och till konkreta åtgärder. Enligt har nu klart och tydligt uppmärksammat denna grupp. har låtit mig ta del av ett utdrag från ett brev från en av landets kvinnojourer. Jag vill därför framhålla att kvinnojourerna i landet utför ett viktigt arbete, både när det gäller att förebygga våld och att skydda utsatta kvinnor. Av den anledningen har regeringen avsatt ytterligare till kvinno- och mansjourernas verksamhet . Detta innebär en fördubbling av det statliga stödet. Våldsutsatta kvinnor måste få känna att samhället anser att deras problematik är allvarlig och att de har samhällets fulla stöd. Det är min förhoppning att de kan känna upprättelse i förhållande till samhället och att de har statens stöd genom att regeringen belyser deras problematik och prioriterar denna utsatta grupp. Min avsikt är att även fortsättningsvis prioritera insatser för att våldsutsatta kvinnor ska få det stöd och den hjälp som de behöver.
frs · GR121077 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1077 om trygghet för konstnärer har frågat mig när en proposition angående konstnärernas villkor kommer att läggas. Frågan ställs mot bakgrund av betänkandet Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21), och de resultat och slutsatser som utredaren presenterat. Utredaren hade i uppdrag att göra en kartläggning av hur trygghetssystemen inom bland annat socialförsäkringsområdet förhåller sig till konstnärlig verksamhet. Som jag redan svarat på en likalydande fråga av har betänkandet remissbehandlats . Remissinstansernas synpunkter sammanställs och bereds inom . Regeringen kommer därefter att redovisa sina ställningstaganden för .
frs · GR121079 · 2004-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1079 om WTO och Kyoto har frågat mig hur jag avser att använda möjligheten till handelsrelaterade åtgärder för att uppfylla åtaganden under Kyotoprotokollet. Det bör förtydligas att utredningen från , Climate and Trade Rules: or conflict (), var avsedd att analysera huruvida handelsrelaterade åtgärder i Kyotoprotokollet är förenliga med och, i så fall, på vilka villkor. bekräftar den syn som regeringen har på relationen mellan miljöavtal, såsom Kyotoprotokollet, och WTO. WTO varken kan eller bör begränsa möjligheten för länder att använda sig av handelsrelaterade åtgärder för att uppfylla åtagandena enligt Kyotoprotokollet. I stället ska WTO understödja de ambitioner som finns på miljöområdet. Däremot ställer krav på att sådana handelsåtgärder enligt Kyotoprotokollet ska utformas och tillämpas på ett sådant sätt att de inte är diskriminerande för andra länder eller begränsar handeln mer än nödvändigt. Detta är också helt rimliga villkor. Det förhindrar till exempel att ett land ställer högre krav på våra svenska företag som verkar i det landet, än på inhemsk industri. Därmed är det uppenbart att inte heller medför några som helst begränsningar för regeringens höga ambitioner på det energi- och klimatpolitiska området. Det står oss fritt att fortsätta, i enlighet med tidigare, att införa olika handelsrelaterade åtgärder för att uppfylla åtaganden under Kyotoprotokollet. Regeringen bedriver också en aktiv politik på detta område. Vi har infört åtgärder som handel med gröna certifikat, energi- och koldioxidskatter, handel med utsläppsrätter och Kyotoprotokollets så kallade flexibla projektmekanismer. Projektmekanismerna avser investeringar i utsläppsminskande åtgärder i internationellt samarbete där utsläppsminskningarna kan krediteras båda parter. Internationellt samarbete och arbetsfördelning har avgörande betydelse för såväl tillväxt som effektiva insatser mot klimatförändringar. Att de internationella regelverken inte etablerar motsatsförhållanden mellan handel och klimatåtgärder underlättar tillämpningen av verkningsfulla styrmedel. Det senaste tillskottet är ju handeln med utsläppsrätter, som kan lämna viktiga bidrag till minskningen av utsläpp och för vilken överensstämmelse med WTO är central. Regeringen avser att aktivt följa utvecklingen och bevaka såväl svenska företags situation på exportmarknaderna som effekterna på växthusgasutsläppen. Dessa frågor aktualiseras också i den förestående klimatpolitiska kontrollstationen. Men jag är glad att eventuella farhågor om att sådana klimatåtgärder skulle kunna stå i strid med handelsreglerna nu skingrats.
frs · GR121080 · 2004-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1080 om flygplats har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av uppgifter från om en studie av de ekonomiska förutsättningarna för de statliga flygplatserna. driver och administrerar 19 statliga flygplatser, från i norr till i söder. Därutöver finns 23 kommunala och privata flygplatser där det bedrivs reguljär linjetrafik. Tillsammans med de statliga flygplatserna bidrar de till att upprätthålla en god transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. genomför nu en studie av de statliga regionala flygplatsernas framtida roll och funktion. har självt tagit initiativ till studien mot bakgrund av flygtrafikens nedgång och branschens lönsamhetsproblem. En fördjupad flygplatsöversyn kommer enligt uppgift från att göras för flygplatserna i , och . Det ligger i mandat som affärsverk att se över sin organisation och utreda möjligheter till effektiviseringar inom ramen för de transportpolitiska krav som ställs på verket. Jag har mot den bakgrunden ingen anledning att föregripa en sådan översyn.
frs · GR121082 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1082 om mediekoncentrationslag har frågat mig om jag avser att verka för en mediekoncentrationslag. Regeringen arbetar kontinuerligt med att stärka mångfalden på medieområdet. I detta arbete ingår bland annat satsningar på en radio och TV i allmänhetens tjänst, presstöd till dagstidningar samt krav på mångfald och lokal förankring i regelverket för sändningstillstånd för kommersiell lokalradio. Som ett led i arbetet på detta område beslutade regeringen om direktiv till den kommitté som sedermera antog namnet . Kommitténs uppgift var att lägga fram förslag till lagstiftning för att slå vakt om mångfalden i svenska medier och motverka sådan ägar- och maktkoncentration inom massmedierna som kan skada ett fritt och brett meningsutbyte och en fri och allsidig upplysning. Någon lagrådsremiss med anledning av förslag har ännu inte beslutats. Skälet till att regeringen ännu inte lagt fram några lagförslag mot ägarkoncentration på mediemarknaden är att det breda stöd som krävs för grundlagsändringar har saknats bland partier. Det finns dock anledning att hålla frågan om lagstiftning mot ägarkoncentration levande och frågan följs kontinuerligt inom . För att få ett konkurrensrättsligt perspektiv på frågan om ägarkoncentration i medierna gav regeringen i uppdrag att kartlägga och analysera området. Av rapporten framgår bland annat att bedömning är att grundlagarna inte utgör hinder mot att tillämpa konkurrenslagen på det grundlagsskyddade medieområdet, men också att det finns skäl att klargöra rättsläget genom lagstiftning.
frs · GR121083 · 2004-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1083 om tillämpning har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att i större utsträckning utnyttjar möjligheten att pröva ett asylärende i stället för att tillämpa . refererar till ett enskilt ärende där en irakisk medborgare avvisats till efter att ha etablerat sig i . är en överenskommelse mellan EU:s medlemsstater om vilken stat som ansvarar för prövningen av en asylansökan som lämnas in i någon av medlemsstaterna. Konventionen garanterar varje tredjelandsmedborgare som söker asyl i EU att ansökan kommer att prövas i sak i en av medlemsstaterna. bygger på första asyllandsprincipen, som är en etablerad del av asylrätten. Den innebär att en person som flyr från förföljelse i sitt hemland ska söka skydd i det första säkra land han eller hon kommer till. Konventionen underlättar och förtydligar tillämpningen av denna princip. Konventionen motverkar på så vis också att personer söker asyl i flera stater i unionen. Av denna anledning anser jag att har ett stort värde och att ansvarsreglerna i den ska upprätthållas i hög utsträckning. De europeiska medlemsstaterna har alla tillträtt Genèvekonvention om flyktingars rättsliga ställning, och är bundna av internationella och europeiska regler om mänskliga rättigheter. En betydande likhet har alltid funnits mellan medlemsstaternas tillämpning av asylreglerna. EU:s medlemsstater är alla rättsstater och välfärdsstater och har i princip samma förutsättningar att tillgodose asylsökandes rättigheter, såväl vad gäller asylprövning som att tillgodose sociala och medicinska behov. ger i och för sig en medlemsstat möjlighet att inte tillämpa ansvarsreglerna utan i stället gå in i sakprövning av en persons asylskäl. Utrymmet för när man kan underlåta att tillämpa konventionens ansvarsbestämmelser fastställs i svensk praxis, utifrån utlänningslagens regler. Innan en person kan avvisas från på grund av att ansvaret för prövning av asylskälen ligger hos en annan medlemsstat, så företas samma prövning som i alla asylärenden. Det innebär att eventuell familjeanknytning och humanitära skäl alltid beaktas, och i förekommande fall vägs mot intresset av att upprätthålla första asyllandsprincipen som den kommer till uttryck i konventionen. Konventionen ersattes med en EU-förordning, där grundreglerna är desamma, men där tidsfristerna för handläggning minskat och större hänsyn kan tas till familjens enhet. Mot den bakgrunden, och vad jag redogjort för i det ovanstående, avser jag inte att vidta åtgärder för att ska ändra nuvarande tillämpning.
frs · GR121084 · 2004-04-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1084 om åklagarmyndighetens organisation har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att riksdagsbeslutet om åklagarverksamhet ska efterlevas på ett bättre sätt. Jag vill inledningsvis understryka att det är av stor vikt att rättsväsendet har god förmåga att klara av de utmaningar som förändringar i omvärlden för med sig. Det betyder att regler och verksamheter fortlöpande måste utvärderas och revideras när det behövs. slog fast riktlinjerna för åklagarväsendets organisation. Åklagarreformen som följde har varit bra för utvecklingen av åklagarverksamheten. har åklagarorganisationen kunnat uppvisa goda verksamhetsresultat. Reformen innebar att all operativ åklagarverksamhet skulle bedrivas vid åklagarkamrar på lokal nivå. När det gällde lokaliseringen av åklagarkamrarna skulle den i största möjliga utsträckning anpassas till var övriga aktörer inom rättsväsendet @ i första hand polis och domstolar @ fanns lokaliserade. Det är Riksåklagaren som beslutar om åklagarkamrarnas lokalisering. finns det 42 åklagarkammare runtom i landet inordnade under sex åklagarmyndigheter. Riksåklagaren har efter uppdrag av regeringen gett in rapporten för en effektiv och hög lagföring. I rapporten föreslås att alla myndigheter inom åklagarorganisationen ska slås samman till en myndighet. Den föreslagna förändringen syftar övergripande till att frigöra resurser från administrativ verksamhet till operativ åklagarverksamhet på lokal nivå. I detta sammanhang vill jag nämna att Riksåklagaren inte har föreslagit några förändringar av åklagarkamrarnas geografiska placering. Jag ser positivt på att Riksåklagaren bland annat från dessa utgångspunkter har sett över åklagarorganisationens verksamhet. Regeringen kommer att överväga och ta ställning till Riksåklagarens förslag om hur framtidens åklagarorganisation bör vara utformad.
frs · GR121085 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1085 om avvisning av människor som riskerar dödsstraff har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ingen människa ska sändas tillbaka till länder där de riskerar dödsstraff eller tortyr. 3§ och 3kap. utlänningslagen har människor som känner välgrundad fruktan för att bland annat straffas med döden eller utsättas för tortyr rätt till uppehållstillstånd i . Dessutom förbjuder 8kap. 1§ samma lag verkställighet av avvisning till ett land om det finns skälig anledning att tro att utlänningen där skulle vara i fara att straffas med bland annat döden eller utsättas för tortyr. I frågan hänvisar till ett enskilt avvisningsbeslut. Jag kan inte uttala mig i enskilda ärenden utan att ett sådant överlämnats till regeringen av de ansvariga myndigheterna. De handläggande myndigheterna gör alltid en bedömning i varje enskilt fall. Mot bakgrund av den lagstiftning jag redogjort för ovan samt det beslutsunderlag som de handläggande myndigheterna har tillgång till anser jag inte att det krävs några ytterligare åtgärder.
frs · GR121087 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1087 om burhönsens framtid har frågat mig vad jag avser att göra för att den svenska djurskyddslagen ska gälla och hönsen komma ut ur burarna. har naturligtvis rätt i att den svenska djurskyddslagen ska gälla även för värphöns och jag har i tidigare frågesvar slagit fast att det är helt oacceptabelt att en icke djurvänlig produktion i traditionella burar fortsätter. har det inte längre varit möjligt att hos söka dispens från kravet att höns som hålls för äggproduktion inte får inhysas i andra burar än de som uppfyller hönsens behov av rede, sittpinne och sandbad. avslog också regeringen ett antal dispensansökningar. De sista dispenserna löpte ut . Trots detta hålls fortfarande ca 736000 höns i olagliga, icke inredda burar, vilket självklart är oacceptabelt. åtalsanmälde ett trettiotal producenter för brott mot djurskyddslagen eftersom dessa satt in nya hönsomgångar i icke inredda burar. Ansvaret för den lokala djurskyddstillsynen vilar på kommunerna. Det är därmed kommunerna som ska agera mot olaglig djurhållning. , som är den centrala tillsynsmyndigheten, har tagit sitt ansvar och kontaktat de berörda kommunerna för att informera sig om läget och för att erbjuda juridisk rådgivning. Det finns därför inget skäl för mig att vidta några ytterligare åtgärder men jag kommer självklart att följa utvecklingen mycket noga. Jag förutsätter att alla höns i kommer att hållas på ett sätt som ger dem möjlighet att bete sig naturligt.
frs · GR121088 · 2004-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1088 om krisen i har frågat mig vad jag avser att göra för att få det internationella samfundet att stoppa övergreppen och våldet i . Som konstaterar karaktäriseras situationen i fortfarande av starka spänningar mellan olika politiska grupperingar, som vid ett antal tillfällen resulterat i våldsamma sammanstötningar med dödlig utgång. Demonstrationerna i var ett mycket tragiskt exempel på detta. Det är av yttersta vikt att reformerna som stipuleras i fredsavtalet, det så kallade , genomförs. Dessa handlar bland annat om att upprätta en kommission för mänskliga rättigheter och att se över lagstiftningen i landet för att förbättra situationen för de många invandrare från grannländerna som bor och arbetar i . Förutsättningarna för detta finns, inte minst då en fredsbevarande FN-styrka (UNOCI) om drygt 6000 man nu är under utplacering. FN styrkan kommer att spela en viktig roll i att garantera säkerheten i landet. har också givit finansiellt stöd till den västafrikanska samarbetsorganisationen (Economic Community of West African States), som på ett tidigt stadium intervenerade för att sätta stopp för våldsamheterna i . En viktig fråga för att stoppa övergreppen och våldet i är att respekten för de mänskliga rättigheterna säkerställs och att straffrihet bekämpas. har varit drivande inom EU-kretsen för att öka pressen på regeringen i att utreda och vidta åtgärder mot brott mot de mänskliga rättigheterna. Ett resultat av detta arbete är att en särskild FN-mission utreder händelserna . FN-rapportörerna kommer att presentera resultaten av denna utredning . stipulerar dessutom att en internationell kommission ska inrättas för att utreda alla brott mot de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten som har skett sedan den nuvarande krisen började . Att så sker är en viktig del i försoningsprocessen och kommer att verka för att kommissionen inrättas .
frs · GR121089 · 2004-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1089 om folkmordet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta, i första hand inom EU, för att garantera befolkningens säkerhet i västra samt bidra till en fredlig lösning av konflikten. Jag delar oro för den ytterst allvarliga situationen i i västra . Jag och flera av mina kolleger tog därför upp frågan vid veckans möte med allmänna rådet. Detta ledde till att EU uttryckte sin stora oro för situationen, uppmanade att respektera vapenvilan och möjliggöra fullt tillträde till området för de humanitära organisationerna, samt framhöll regeringens ansvar att kontrollera de milisgrupper som verkar i . och EU har även tidigare varit engagerade i denna fråga. Efter omfattande påtryckningar från bland annat EU har och rebellgrupperna i inlett förhandlingar. , med stöd av Afrikanska unionen, är värd för samtalen, och FN, EU och deltar som internationella observatörer. nådde parterna en första överenskommelse om vapenvila, och förhandlingarna väntas fortsätta i syfte att nå en bredare fredsöverenskommelse. Det är angeläget att det internationella samfundet kan bidra till att bevaka att vapenvilan faktiskt efterlevs. Vi välkomnar därför att AU, i anslutning till medlingsansträngningarna, avser att sända observatörer till . Genom EU:s ställning som observatör kommer vi att göra vårt yttersta för att försöka bidra till att få slut på kriget i . De humanitära hjälporganisationernas tillträde till området är en förutsättning för att FN-organisationer ska kunna bistå de nödställda. Trots vapenvila har vi fått rapporter om att FN:s humanitära och MR-team vägrats tillträde till . Den sudanesiska regeringen har här ett ansvar. Det åligger även regeringen att ge erforderligt skydd till civilbefolkningen. FN:s kommission för mänskliga rättigheter avslutade sitt möte i . Vid mötet antogs ett ordförandeuttalande som uttrycker stor oro över situationen i , och ger ett uppdrag åt FN att tillsätta en oberoende expert för mänskliga rättigheter i som ska rapportera till och till . har i detta sammanhang verkat för att få till stånd ett tydligt mandat för FN på MR-området i . Det får ses som ett välkommet steg att en oberoende expert har fått ett mandat för att arbeta i .
frs · GR121090 · 2004-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1090 om situationen i har frågat mig vad jag avser att göra i vad gäller svältsituationen och efterlevnaden av FN-resolutioner. Mot bakgrund av den centrala roll som FN har när det gäller konflikten anser jag att bäst kan verka för fred genom fortsatt stöd för FN:s ansträngningar. I sin senaste rapport föreslog generalsekreteraren att FN-missionen mandat skulle förlängas till i syfte att möjliggöra för sändebudet att genomföra ytterligare konsultationer med om dess slutliga reaktion på den nu aktuella fredsplanen. Processen att hitta en lösning pågår således och det finns en stark önskan att ska visa kompromissvilja och acceptera att förhandla utifrån Bakers fredsplan. kommer att förlänga mandat. , tillsammans med övriga EU, följer noga denna utveckling och har fortsatt förtroende för FN:s förmåga att hantera konflikten, samt beredskap att agera till stöd för FN-processen om det skulle bli påkallat. Bristen på livsmedel i flyktinglägren är oroväckande. har bistått de drabbade i flyktinglägren dels bilateralt genom Sida och frivilligorganisationerna och , dels multilateralt genom ECHO, UNHCR och WFP. Vår avsikt är att fortsätta med detta stöd och vi följer därför noga de utvärderingar av biståndsbehoven som görs på plats i lägren av WFP, UNHCR och ECHO.
frs · GR121091 · 2004-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1091 om utrikesminister besök i har frågat mig om jag tog upp frågan om kärnvapenprogram när landets utrikesminister besökte . I samtalet med utrikesminister diskuterades bland annat bilaterala relationer, mänskliga rättigheter, situationen i och relationen mellan och . kärnvapenprogram diskuterades inte närmare den här gången. välkomnade däremot ökade intresse för deltagande i det internationella samarbetet på exportkontrollområdet, syftande till att förhindra spridning av kärnvapen.
frs · GR121092 · 2004-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1092 om sänkt egenavgift för demokratiutvecklingen har frågat mig när jag har för avsikt att sänka egeninsatsen till och därmed öka stödet till organisationer som arbetar med demokratiutveckling. Jag tolkar att frågan gäller sänkt nivå på egeninsats. Principen om egeninsats är viktig om anslagsposten för enskilda organisationer även ska ha karaktären av "statens bidrag till de enskilda organisationernas verksamhet" och att de enskilda organisationerna själva ska finansiera en del av sin verksamhet. Enskilda organisationer, både här i och i utvecklingsländer, innehar en betydande roll i utvecklingsprocessen. Genom praktiskt arbete och opinionsbildning bidrar de enskilda organisationerna till att bekämpa fattigdom och skapa förutsättningar för demokrati och mänskliga rättigheter. påvisar det specifika fallet där det av Sida finansierade stödet till enskilda organisationer är en hörnsten i samarbetet. Som jag tidigare nämnt för gjordes under tillfälliga undantag från de regler för egeninsats som normalt gäller. I syfte att stimulera till samarbete med slopades kravet på en 20-procentig egeninsats och stöd öronmärktes för . Målet att öka intresset för är nu uppnått och det är skälet till att Sida beslutat att återställa egeninsatsen till . Jag är väl medveten om hur svårt det är för många enskilda organisationer att samla in till egeninsatser. Av den anledningen har det pågått en diskussion om att sänka nivån för egeninsatsen, inte bara till organisationer verksamma i utan även i andra länder. Mot den bakgrunden bereds nu förutsättningarna för en sänkning av egeninsatsen till till exempel för alla enskilda organisationer. Min förhoppning är att en förändring träder i kraft .