ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12386 · 2004-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:386 om försvarsbeslutet och i har frågat vilka initiativ jag avser att vidta för att tydliggöra hur ska organiseras. Jag vill upplysa om att det är som @ enligt förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor @ ansvarar för att det finns fullgod sjöräddningsförmåga på dels svenskt territorialvatten, dels internationellt vatten som tillhör svensk sjöräddningsregion. Förutom de båtar och fartyg som tillhör olika myndigheter och organisationer och som kan användas för sjöräddningsändamål längs hela , finns på fem platser i landet även tillgång till räddningshelikoptrar. Fullgod räddningsförmåga är en central fråga för vid planeringen av resursfördelning för räddningshelikoptrar. och Försvarsmakten har ingått avtal om att ha kapacitet för helikopterberedskap. De båda myndigheterna för kontinuerliga samtal om samarbetet i frågan och i samband med det kommande försvarspolitiska beslutet kommer dessa diskussioner att intensifieras. har även tecknat avtal med en civil operatör om stationering av räddningshelikoptrar i och . Det är viktigt att vi fortsätter att skapa tillfredsställande förutsättningar för en effektiv sjöräddning och att organisationen av verksamheten har en handlingsberedskap för att hantera nya förutsättningar. Det är alltså som har detta ansvar och de har inom ramen för sitt sjöräddningsansvar visat att man kontinuerligt verkar för att finna nya lösningar i syfte att ska kunna hålla hög kvalitet.
frs · GS12388 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:388 om flyget har frågat hur jag avser att arbeta för att långsiktigt trygga flygförbindelserna mellan och och mellan och . driver och administrerar 19 statliga flygplatser, från i norr till i söder. Därutöver finns 23 kommunala och privata flygplatser där det bedrivs reguljär linjetrafik. Tillsammans bidrar dessa flygplatser till att upprätthålla en god transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Det ligger i mandat som affärsverk att se över sin organisation och utreda möjligheter till effektiviseringar inom ramen för de transportpolitiska krav som ställs på verket. har enligt dessa förutsättningar på eget initiativ genomfört en fördjupad studie av flygplatserna i , och . har behandlat rapporten vid sitt möte . När rapporten överlämnas till regeringen kommer den att bli föremål för sedvanlig behandling inom . Jag avser därefter återkomma i frågan.
frs · GS12389 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:389 om E22 har frågat vilken analys jag gjort eller tagit del av som ledde fram till bedömningen att det är rätt att prioritera bort just E22 genom och inte något eller några andra vägprojekt. Jag besvarade en liknande fråga från . I det svaret klargjorde jag att regeringen faktiskt har prioriterat bort andra vägprojekt än E22 genom . För att kunna inrymma en utbyggnad av Rv 45 hela sträckan mellan och har regeringen prioriterat bort tretton vägprojekt i hela landet. Fem av dessa tretton projekt ligger på i . Regeringen har i urvalet av bortprioriterade projekt hållit sig inom de ramar som beslutat om när det gäller väg- och järnvägsinvesteringar. Följaktligen måste nya väginvesteringar finansieras med att prioriterade väginvesteringar stryks. Vidare håller regeringen fast vid prioriteringarna i samband med att den nationella väghållningsplanen fastställdes . Det innebär att satsningarna på vägar i , på investeringar i Nordiska Triangeln samt på vissa särskilt strategiska projekt ligger fast. Därutöver har de transportpolitiska målen varit avgörande för regeringens beslut.
frs · GS12390 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:390 om mediepedagogisk utbildning, MEP har frågat vad jag är beredd att göra för att tillgodose behovet av mediepedagogisk utbildning av lärare framöver. Frågan tar sin utgångspunkt i diskussioner om framtiden för en påbyggnadsutbildning vid för lärare och pedagoger. Utbildningen har sin inriktning mot medier, estetik och pedagogik. I frågan hänvisas till ett tjänstemannaförslag inom om nedläggning av nämnda utbildning. förväntas behandla frågan . Ansvarsfördelningen mellan statsmakterna och universitet och högskolor är sådan att regering och riksdag anger de finansiella ramarna och sedan är det eller högskolans ansvar att internt fördela dessa resurser. Det är alltså Dramatiska institutets styrelse som gör de prioriteringar som den anser nödvändiga. har bland annat prioriterat nya lokaler som samlar hela högskolans verksamhet under ett tak. Högskolan har under hela arbetsprocessen med de nya lokalerna fått klara besked från regeringen att det måste ske inom den ekonomiska ram som de disponerar. I det årliga budgetarbetet har under ett flertal år framhållit behovet av utökade resurser för den grundläggande högskoleutbildningen. Regeringen har gått dessa önskemål till mötes genom en utökning med resurser för 20 helårsstudenter särskilt riktade till medieområdet . Denna utbyggnad motsvarar ett tillskott om knappt 4,7miljoner kronor.
frs · GS12391 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:391 om översyn av insolvensrätten har frågat om jag avser att tillsätta en utredning som får i uppdrag att se över insolvenslagstiftningen och när den i så fall tillsätts. Som angavs i propositionen Nya förmånsrättsregler (prop. 2002/03:49) pågår det ett generellt arbete med en reformering av den civilrättsliga lagstiftning som påverkar kreditgivning och insolvenshantering. Genom förmånsrättsreformen har en grund lagts för fortsatt reformering. Från flera håll har framförts önskemål om att även andra delar av insolvenslagstiftningen ses över. , , , och har begärt att frågan om ett samlat insolvensförfarande övervägs. Min avsikt är att en sådan utredning ska kunna tillsättas .
frs · GS12392 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:392 om etiskt råd inom polisen har frågat vilka riktlinjer och mandat jag avser att ge vid . Regeringen har genom ändring av förordning (1989:773) med instruktion för inrättat ett etiskt råd vid . Som regeringen skriver i budgetpropositionen ska rådet belysa principiella frågor där integritetsaspekten är viktig eller som rör utrustning och arbetsmetoder som har anknytning till i första hand våldsanvändning, men även andra områden som kräver etiska överväganden. Det ankommer således på att avgöra vilka frågor som ska behandla. Jag kommer att för egen del följa rådets arbete.
frs · GS12393 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:393 om översyn av straffmätning har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att en översyn av straffskalorna och deras tillämpning kommer till stånd. I har vi obundna domstolar och självständiga domare som utvecklar rättspraxis. Det är något vi ska vara rädda om. Lagstiftarens roll är inte att styra rättstillämpningen i enskilda fall, utan att ge verktyg för den dömande verksamheten. Ett sådant verktyg är straffskalorna. Straffskalan för brottet ger ramen för domstolarnas påföljdsbestämning i det enskilda fallet. Med utgångspunkt från straffskalan avgörs straffet med utgångspunkt från brottets straffvärde. Vid bestämmandet av straffvärdet ska intresset av en enhetlig rättstillämpning beaktas. Inte sällan är straffskalan vid för att ett väl avvägt straff ska kunna dömas ut vid brott av olika karaktär och svårhetsgrad. Den övre delen av straffskalan är inte avsedd för ordinär brottslighet, utan för mer exceptionella fall. har i ett internationellt perspektiv inte lindriga straff. Så är till exempel fallet när det gäller straffen för narkotikabrott. Det är naturligt att domstolarna i den dömande verksamheten följer samhällsutvecklingen och nya kunskapsmässiga landvinningar. Det konkreta straffet för ett visst brott kan därför variera över tiden. Detta är inte samma sak som att domstolarna skulle ta otillbörliga hänsyn. Jag har stort förtroende för domstolarna i deras dömande verksamhet och jag respekterar deras självständighet. Det är dock inte bara straffskalorna som har betydelse för vilket straff som ska dömas ut. Även den övriga utformningen av påföljdsystemet har stor betydelse för den frågan. För att ge domstolarna bättre verktyg när de ska bestämma straff för brott avser regeringen @ som tidigare framhållits @ att göra en översyn av påföljdssystemet. Inom ramen för denna översyn bör en analys göras av möjligheterna att skapa en reglering som är tydligare och mer lättillgänglig än dagens. Vid detta arbete bör det bland annat övervägas vilka påföljder som ska finnas samt vilka kriterier som bör gälla vid valet mellan olika påföljder. Jag anser att detta är den väg man bör gå för att utveckla påföljdsbestämningen.
frs · GS12394 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:394 om blyammunition har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att se till att konsekvenserna av totalförbudet mot blyammunition blir ordentligt utredda. Arbetet i regeringen är fördelat så att det är jag som svarar på frågan. Jag får många frågor och synpunkter om förbuden av blyad ammunition och förstår att det är en fråga som engagerar många. Bly är en metall som är skadlig för miljön. Regeringen och har därför inom ramen för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö beslutat att användningen av bly i stort sett ska ha upphört till 2010. Beslutet att avveckla bly i ammunition till 2008 är ett led i detta arbete. , och samt har i skrivelser till regeringen uttryckt sin oro över förbuden och de konsekvenser dessa får samt bland annat föreslagit att en ny konsekvensanalys genomförs. remitteras skrivelserna till andra berörda aktörer. Efter att remissvaren har kommit in kommer jag att bland annat ta ställning till om konsekvenserna behöver utredas ytterligare.
frs · GS12395 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:395 om svensk pälsnäring har frågat om jag avser att låta riksdag få säga sitt angående de nya föreskrifterna för fortsatt svensk pälsnäring, eftersom ett genomförande skulle innebära kraftigt ökade kostnader. lämnade jag ett svar till om föreskrifter om uppfödning av djur för produktion av skinn eller som av annan anledning hålls på farm. I svaret anges att enligt 27§ verksförordningen (1995:1322) kommer att begära regeringens medgivande att besluta föreskrifterna. arbetar med att sammanställa och analysera remissvaren. Då myndigheten inkommit med begäran om medgivande kommer regeringen att ta ställning till den fortsatta processen. Det är således för tidigt att bedöma om kommande bestämmelser på pälsdjursområdet kommer att bli föremål för riksdagsbehandling eller inte.
frs · GS12396 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:396 om den fortsatta verksamheten vid i har frågat vad jag avser att göra för att säkerställa flygverksamheten på . driver och administrerar 19 statliga flygplatser, från i norr till i söder. Därutöver finns 23 kommunala och privata flygplatser där det bedrivs reguljär linjetrafik. Tillsammans bidrar dessa flygplatser till att upprätthålla en god transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Det ligger i mandat som affärsverk att se över sin organisation och utreda möjligheter till effektiviseringar inom ramen för de transportpolitiska krav som ställs på verket. har enligt dessa förutsättningar på eget initiativ genomfört en fördjupad studie av flygplatserna i , och . har behandlat rapporten vid sitt möte . När rapporten överlämnas till regeringen kommer den att bli föremål för sedvanlig behandling inom . Jag avser därefter återkomma i frågan.
frs · GS12397 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:397 om krav på betesdrift i mjölkproduktionen har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att anpassa kravet på betesdrift till dagens mjölkproduktion. I 4§ djurskyddslagen (1988:534) slås fast att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Paragrafen utgör en av portalparagraferna i lagen. Kravet på att nötkreatur som hålls för mjölkproduktion och som är äldre än ska hållas på bete regleras i 10§ djurskyddsförordningen (1988:539). I förordningen bemyndigas att meddela föreskrifter om hur bete ska anordnas @ gällande detaljbestämmelser återfinns emellertid i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2003:6) om djurhållning inom lantbruket med mera. I dessa detaljbestämmelser har hänsyn tagits till de delvis förändrade produktionsmetoderna inom till exempel mjölkproduktionen. Detta framgår bland annat av 31§ i föreskrifterna enligt vilken gäller att nötkreatur som hålls för mjölkproduktion ska anses hållna på bete om de förs ut på bete och har tillgång till betesmarker . Detta är en anpassning av föreskrifterna som tillgodoser bland annat de besättningar som tillämpar ny teknik i form av mjölkningsrobot. Enligt tidigare föreskrifter förelåg nämligen krav på betesgång mellan två mjölkningstillfällen, vilket är en bestämmelse som är svår att uppfylla i samband med robotmjölkning då korna mjölkas vid olika tider. Mot bakgrund av ovanstående anser jag inte att det är motiverat att vidta några ytterligare åtgärder i fråga om bestämmelserna i samband med betesdrift för mjölkkor. Jag vill understryka vikten av att kraven på en god djurhållning inte får sänkas då ny teknik utvecklas i syfte att effektivisera produktionen av animaliska livsmedel.
frs · GS12398 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:398 om mobbning har frågat vad jag avser att göra konkret för att öka möjligheterna till ett brett politiskt samarbete i mobbningsfrågan. Låt mig börja med att slå fast att ingen elev ska behöva vara rädd för att gå till skolan och att det ska råda studiero i skolan. Vuxna får aldrig abdikera från sitt ansvar. Om mobbning ändå förekommer krävs snabba och tydliga insatser, i första hand för att skydda de som är utsatta. Lärarna ska mötas med respekt för sin professionella kompetens i sitt svåra yrke. Demokratiuppdraget är tillsammans med kunskapsuppdraget fundamentet för all verksamhet i skolan. Under det så kallade värdegrundsåret och under kampanj mot mobbning Tillsammans fanns en samsyn mellan dåvarande skolministern och om vikten av att arbeta långsiktigt och förebyggande kring dessa frågor. Därefter har ytterligare insatser vidtagits. De senaste är framtagandet av stödmaterialet Olikas lika värde som ska stärka förskolors och skolors förmåga att reflektera kring val av arbetssätt utifrån forskning, utvärderingar och lärande exempel. De allmänna råden för arbetet med att motverka alla former av kränkande behandling som har utfärdat (SKOLFS 2004:19) gäller från och är ett verktyg för skolornas arbete samt ett underlag vid inspektioner. undersökning Attityder till skolan (rapport 243, 2004) och den av redovisade lägesbedömningen (dnr 2004:622) visar att insatserna haft verkan och att utvecklingen går åt rätt håll. Andelen elever som känner sig mobbade eller trakasserade av andra elever har gått ned från till . Även de som känner sig mobbade eller trakasserad av lärare har minskat från till . Miljön i skolan upplevs som lugn och trygg. Elever och lärare visar omsorg och respekt för varandra. Det pågår ett ständigt arbete för att motverka kränkande behandling. Det betyder inte att vi kan slå oss till ro utan det finns behov av nya insatser. lägesbedömning visar att det ofta saknas rutiner för att systematiskt få en uppfattning om hur skolans elever utvecklas mot att omfatta normer och värden enligt läroplanen. Knappt hälften av de undersökta skolorna har rutiner för att följa upp och utvärdera skolans resultat. Ett pågående arbete är behandlingen av betänkande Skolans ansvar för kränkningar av elever (2004:50). Den har lämnat förslag till en ny lag om förbud mot kränkningar av elever. Lagen ska främja elevers lika rättigheter i utbildningen samt motverka diskriminering och trakasserier och annan kränkande behandling av elever. Förslaget har remitterats och bereds i departementet. Regeringen avser att lämna en proposition angående förslag till lag om förbud mot kränkningar av elever. I detta arbete är jag öppen för konstruktiva förslag från andra politiska partier. Min ambition är att få en bred politisk uppslutning kring arbetet mot mobbning, diskriminering och trakasserier.
frs · GS12399 · 2004-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:399 bestämmelser om upplopp och våldsamt motstånd har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en översyn av brottbalkens bestämmelser om upplopp och våldsamt upplopp . Den översyn som efterfrågar har utlovats och kommer att ske. Som jag nämnde vid vår interpellationsdebatt pågår inom många omfattande och politiskt prioriterade straffrättsliga lagstiftningsprojekt. Det var av den anledningen som jag då inte närmare kunde ange när översynen kunde påbörjas. Flera av dessa projekt pågår fortfarande. Dessutom är det inte uteslutet att översynen måste ske med ett bredare anslag än bara de två bestämmelser som nämner. Ett sådant arbete kräver noggranna förberedelser och överväganden och jag kan inte säkert överblicka när det kan vara slutfört.
frs · GS12419 · 2004-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:419 om ursprungsmärkning av kycklingprodukter har frågat mig vad jag avser att göra för att skapa rättvisa konkurrensförhållanden och därmed stärka såväl producenterna som de svenska kycklingkonsumenterna. När det gäller ursprungsmärkning är det inte obligatoriskt att ange ursprunget för fågelkött. Märkningsdirektivet säger emellertid att ett livsmedels ursprung måste anges om det skulle vilseleda konsumenten för det fall en sådan uppgift skulle utelämnas. Märkningsdirektivet ställer också krav på att märkningen ska vara korrekt. Det finns ingenting som hindrar till exempel butiker eller restauranger att frivilligt ange varifrån köttet kommer. Det finns även en branschöverenskommelse inom stora delar av dagligvaruhandeln om att märka vissa köttprodukter med ursprungsland då detta är känt. ska butiker och restauranger vid förfrågan kunna svara på i vilket land köttet är producerat. Märkning av livsmedel är ett harmoniserat område inom gemenskapen och kan inte agera på egen hand genom att införa särskilda regler. Ur ett WTO-perspektiv kan vi inte heller införa regler som enbart gäller importerade livsmedel från tredjeland utan samma krav på obligatorisk märkning av ursprung måste i så fall även gälla svenskt fågelkött. När det gäller de administrativa hinder industrin mött för export kräver ibland myndigheterna i mottagarlandet särskilda intyganden från svenska myndigheter. Det kan till exempel vara fråga om inspektioner av den exporterande livsmedelsanläggningen. Sådana särskilda krav innebär en kostnad för tillsynsmyndigheten i . För särskilda inspektioner av sådana exportkontrollerade anläggningar får avgifter för bland annat inspektioner tas ut. Detta innebär att merarbetet för tillsynsmyndigheten vid ledsagande av utländska inspektörer, särskilda undersökningar och utredningar med mera kan förutsätta avgiftsfinansiering från branschen eller det inspekterande företaget. har i en skrivelse till klargjort att om en ny förfrågan inkommer från branschen om export av kycklingdelar till så kommer denna förfrågan att tillgodoses men kan komma att förknippas med avgifter. Trots de hinder som ibland kan uppstå vid export finns det en exportpotential inom den svenska livsmedelssektorn som både kan leda till nya företag och tillväxt. ökade livsmedelsexporten medan den totala varuexporten ökade . Den positiva exportutvecklingen inom livsmedelssektorn det håller således i sig och detta är något som regeringen uppmuntrar och gläds åt. Jag vill också nämna att regeringen i budgetpropositionen för föreslagit en förlängning av anslaget till exportfrämjande åtgärder för livsmedel. Utöver detta kommer jag tillsammans med näringsministern att genomföra överläggningar med livsmedelsindustrin som utlovades i regeringsförklaringen . Möjligheter och hinder för svensk livsmedelsexport kommer att utgöra en naturlig del i dessa diskussioner.
frs · GS12439 · 2004-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:439 om överfiskning utanför har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att EU ska ta sitt ansvar när det gäller subventioner och dess koppling till överfiskning längs kuster. Många har betydande fiskbestånd och fisk är en viktig exportvara för många av dem. Men flera har så rika bestånd att de själva inte har kapacitet att utnyttja dem. Enligt havsrätten ska dessa länder ge andra länder tillträde till dessa outnyttjade bestånd @ en utmärkt princip med tanke på att det finns miljontals allvarligt undernärda människor i världen och många fiskare och fiskefartyg som inte är fullt sysselsatta. För de aktuella är denna verksamhet en viktig källa för valutainkomster. I likhet med flera stora fiskeländer erbjuds EU fiskerättigheter från dessa och har tecknat åtskilliga avtal, bland annat med , efter hårda förhandlingar om villkoren. EU:s medlemsländer diskuterar ingående avtalen innan de ingås. har i dessa diskussioner främst verkat för att bestånden ska förvaltas enligt i princip samma regler som gäller förvaltningen i EU:s egna vatten. Det innebär dels att vetenskapliga bedömningar ska ligga till grund för fiskekvoterna, dels att övervakning och kontroll existerar för att tillse att alla i avtalen överenskomna fiskevillkor respekteras. Tanken är givetvis att fisket ska ske inom biologiskt säkra gränser eller @ med frågeställarens terminologi @ för att undvika överfiskning. Regeringen anser det likaså viktigt att få försäkringar om att de fiskerättigheter som erbjuder EU varken direkt eller indirekt konkurrerar med egna fiske. Inget av detta är kontroversiellt. Det ligger helt inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken och har tillmätts allt större vikt både av och många medlemsländer. Däremot finns delade meningar om att de företag som utnyttjar avtalens fiskerättigheter också ska stå för en ökande andel av betalningen, och stå för hela betalningsanssvaret, vilket är regeringens uppfattning. Men även här märks en omsvängning och fiskeföretagens andel har ökat . Gemenskapens generella subventioner till nybyggnad av fiskefartyg och till kapacitetshöjande investeringar har ju som bekant avskaffats. Det var en viktig framgång vid översynen av den gemensamma fiskeripolitiken och regeringen kommer att motsätta sig varje form av återinförande. De svåraste problemen med de afrikanska fiskeavtalen är ofta bristande kompetens, resurser och institutioner avseende vetenskapliga beståndsbedömningar och effektiv fiskerikontroll. EU har, med stöd inte minst från , i ökande omfattning sökt lösa problemen genom att i avtalen inkludera tekniskt och ekonomiskt bistånd.
fr · GS11481 · 2004-12-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:481 av () till försvarsminister om medborgarupplysning om Nato Försvarsministern, ett statsråd som borde vara bland de mest insatta i frågan på sin ministerpost, vilseleder å det grövsta medborgarna beträffande elementa om innebörden av ett svenskt Natomedlemskap. påstår sålunda att om skulle vara med i Nato skulle vi inte längre själva besluta om ska delta i operationer eller inte (DN ). "När man går in i en försvarsallians behöver man utfärda ömsesidiga försvarsgarantier, och sådana vill inte ge. Vi vill själva kunna bestämma om vi vill vara med i operationer eller inte, utan att behöva bindas av att alliansen kräver att vi måste delta." Men sanningen är en annan. Varje medlemsland beslutar självständigt och i enlighet med de nationella beslutsförfarandena om arten och omfattningen av den hjälp som ges. Det är alltid de enskilda medlemsländerna som bestämmer om insatser av sina egna trupper och vilka resurser som ska ställas till Natos förfogande, liksom hur detta ska ske. Nato är en traditionell, mellanstatlig, internationell organisation, där besluten fattas utgående från enhällighetsregeln, konsensus. Nato har alltså inte @ som man skulle kunna tro efter att ha läst uttalande i DN-intervjun @ något överstatligt beslutsfattande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att upplysa medborgarna och få in rättelse i om fakta beträffande Natosamarbetets mellanstatliga rättigheter och skyldigheter för medlemsländerna.