ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12167 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:167 om kostnader för vård på särskilt ungdomshem har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att placerande kommun inte ska belastas med hela kostnaden för en tjänst som ej utförs. Bakgrunden är att så länge som en ungdom är placerad vid ett så kallat §12-hem så betalar kommunen vårdavgift till , SiS, även om ungdomen är avviken. SiS bedriver ungdomsvård på uppdrag av kommunerna. De ungdomar som vårdas vid de särskilda ungdomshemmen har en sammansatt social problematik. För att kunna behandla dessa problem är det naturligtvis en förutsättning att den unge är närvarande. Likväl händer det att ungdomar avviker. har antalet avvikningar visserligen minskat, men arbetet för att förhindra avvikningar och rymningar måste fortsätta. Man ska dock komma ihåg att i de allra flesta fall så handlar det om avvikningar mellan och . Endast i få fall är ungdomen borta mer än . Med hänsyn till den problematik som ungdomen vårdas för är det angeläget att kunna återuppta vården. Kontinuitet i vården är en viktig framgångsfaktor och därför behåller SiS ungdomens plats så länge som kommunen anser att behovet kvarstår. För att upprätthålla beredskapen tar man också ut vårdavgiften . Enligt vad jag erfarit överväger SiS att begränsa antalet dagar som kommunerna ska debiteras vid avvikningar. Jag finner ingen anledning till någon åtgärd från min sida.
frs · GS12208 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:208 om kostnadsansvar för flygplatssäkerhet har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att svensk flygsäkerhetspolitik ska stå i bättre överensstämmelse med vad kommissionen anför vad gäller finansieringen av säkerhetskontroller. Den tidigare föreslagna transportkommissionären, , har vid den sedvanliga utfrågningen i gjort uttalanden som av flygindustrin tolkats som att han anser att medlemsstaterna av allmänna medel ska bekosta säkerhetskontrollerna vid flygplatser. Jag ställer mig frågande till huruvida Barrot gjort uttalanden som skulle kunna tolkas såsom flygbranschen uppger. Något sådant citat har inte gått att hitta men med anledning av den debatt som uppstått har jag oavsett detta ändå för avsikt att vid framtida kontakter med transportkommissionären ställa frågan om kommissionens inställning. Jag delar Barrots uppfattning att finansieringen av kontrollerna vid flygplatserna är en fråga som medlemsstaterna själva beslutar om. Hur medlemsstaterna finansierar olika åtgärder som gemenskapslagstiftningen kräver är normalt inte någon fråga för kommissionen. Jag har sagt att jag anser att det är rimligt att vi som flyger även är med och finansierar de säkerhetsåtgärder transporten kräver. Det system för finansiering vi får genom den nya lagen om luftfartsskydd gäller lika för alla flygplatser oavsett hur de ägs och avgiften blir densamma för alla passagerare. Kontrollerna kommer fortsatt att ske under polismans ledning och de insatserna kommer fortfarande att bekostas från polisens budget.
frs · GS12209 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:209 om valet i har frågat mig på vilket sätt jag avser att verka för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter i , särskilt inom ramen för EU och Barcelonaprocessen. Den följer noga utvecklingen av demokrati och mänskliga rättigheter i . upprätthåller en aktiv profil i förhållande till både bilateralt och i EU-sammanhang där vi särskilt bevakar myndigheternas agerande i vissa enskilda fall och påtalat brister och övergrepp. EU har som en reaktion på de tunisiska valen skickat en gemensam deklaration till den tunisiska regeringen, i vilken det konstateras att valen inte gav alla kandidater lika villkor och möjligheter. EU uppmuntrar de tunisiska myndigheterna att fortsätta den påbörjade vägen mot en representativ demokrati, men att yttrande- och församlingsfriheten måste bättre garanteras för att valen i fortsättningen ska nå upp till internationell standard. Mellan och utvecklas samarbetet genom EU:s så kallade grannskapspolitik, ENP (European Neighbourhood Policy), där Barcelonaprocessen utgör grunden och där en individuell handlingsplan för har utarbetats. Ett viktigt syfte med ENP är en fördjupad politisk dialog mellan och som ger större möjligheter att följa upp viktiga frågor såsom mänskliga rättigheter och demokrati. Yttrandefrihet utgör där självklart en viktig del. är ett av fyra fokusländer för kommissionens European Initiative for Democracy and Human Rights i . genomförs program för att stärka yttrandefriheten och rättssäkerheten i . har också gått med på att etablera en underkommitté för mänskliga rättigheter, vilket kommer att ge både och övriga EU-länder tillfälle att direkt ta upp och diskutera de problem som finns på MR-området. Vi har genom vårt samarbete med inom Barcelonaprocessen och ENP flera kanaler och möjligheter att verka för en starkare demokratiutveckling och ökad respekt för mänskliga rättigheter. Min avsikt är att fortsätta utnyttja de forum som redan finns och de som är på väg att etableras för att ta upp dessa viktiga frågor med de tunisiska myndigheterna.
frs · GS12210 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:210 om utredning av har frågat mig om syftet med att förutskicka en särskild utredning om () sektorsroll innan SLU:s interna översyn redovisats. I budgetpropositionen för framhåller regeringen att den ser positivt på den interna översyn av SLU:s sektorsroll, som SLU påbörjat i samverkan med näringsliv och andra intressenter. Översynen har pågått . Processen har fördröjts på grund av att en ny fakultetsindelning vid SLU trätt i kraft . De nya fakulteterna bereds nu möjlighet att i samband med sina interna strategiarbeten ge sin syn på sektorsrollen så att denna blir belyst från flera håll och SLU kan redovisa en aktuell, samlad syn på vilken denna roll är. En särskild utredare kommer att tillsättas för att följa upp den interna översynen och för att de förslag som eventuellt framkommer i densamma snabbt ska kunna beredas i enlighet med sedvanliga rutiner.
frs · GS12212 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:212 om respekt för EMU-folkomröstningen har frågat statsrådet om varför regeringen inte har verkat för ett skriftligt undantag från medverkan i EU:s valutaunion. Som arbetet i regeringen numera är fördelat är det jag som ska svara på frågan. Minst , eller på begäran av en medlemsstat med undantag, ska kommissionen och rapportera till rådet enligt fördragets artikel 122.2. Rapporterna ska innehålla en bedömning av hur en medlemsstat med undantag uppfyller konvergenskriterierna samt den legala konvergensen. I föreliggande rapporter bedömdes tillsammans med de tio EU-länder som blev medlemmar . Av de fyra konvergenskriterierna uppfyller inte växelkurskriteriet, enligt kommissionen och . Vidare anser de att inte uppfyller kravet på legal konvergens. De konvergenskriterier som uppfyller är prisstabilitet, låga räntor och kravet på sunda offentliga finanser. När det gäller bedömningen om lagstiftningen beträffande är förenlig med fördraget och stadgan för Europeiska centralbankssystemet konstateras i kommissionens rapport att fullständig förenlighet inte föreligger. konstaterar i sin rapport att inte uppfyller kraven på anpassning av den nationella lagstiftningen och efterfrågar lagändring. Enligt Europeiska rådets resolution om införandet av en växelkursmekanism i den tredje etappen () kan det förväntas att undantagsländerna ansluter sig, men det framgår också att ett deltagande är frivilligt. Av de 13 EU-länder som inte infört euron som valuta har fyra valt att delta i II (, , och ). har valt att inte ansluta sig till och en sådan anslutning är inte heller aktuell för svenskt vidkommande. Därmed är ett skriftligt undantag från ett deltagande i valutaunionen inte heller nödvändigt.
frs · GS12213 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:213 om e-postbefordrade läkarrecept till apoteken har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att garantera möjligheterna för apoteken att expediera elektroniskt utställda och distribuerade recept. Systemet med e-recept, som innebär att förskrivaren gör ordinationen direkt i sitt journalsystem varpå receptet automatiskt överförs till system, är fortfarande i sin linda men på mycket stark frammarsch. Graden av användande varierar emellertid mellan landstingen. Vinsterna med e-recept jämfört med traditionella recept är många. Förskrivningen blir säkrare då recepten inte kan förfalskas eller feltolkas, såväl förskrivare som personal på apoteken kan ägna mer tid åt patienten i stället för åt tidsödande recepthantering via telefon eller fax. Patienten slipper dessutom själv att hålla reda på sitt pappersrecept. IT-säkerheten kring e-recept är i många fall jämförbar med till exempel digitala banktjänster. Emellertid kan, liksom i alla system, problem uppstå av den art som refererar till. Dessa problem är enligt uppgift dock relativt ovanliga. Som i alla tekniska system där den mänskliga faktorn är involverad kan problem självfallet uppstå. I syfte att minimera antalet fel är kvalitetskontrollen av hela processen kring e-recept, och de som är inblandade i densamma, av stor vikt. Från den som ansvarar för journalsystemet på den enskilda vårdenheten, via systemägaren det vill säga den som "transporterar" e-receptet från förskrivare till apotek, till det enskilda som ska ta emot receptet. Effektiviseringen av hälso- och sjukvården, som bland annat utvecklingen mot en allt större andel e-recept innebär, är mycket positiv och något som jag vill uppmuntra och stimulera. Som tidigare nämnts är de tillfällen där apotekspersonal inte kan finna ett skickat e-recept få. Erfarenheten när detta trots allt inträffar, är att apotekspersonalen har goda möjligheter att lösa situationen. Detta genom att till exempel etablera direkt telefonkontakt med den förskrivande läkaren. Att en person beroende av läkemedel skulle drabbas av akuta problem på grund av att apotekspersonalen inte kan hitta ett e-recept ter sig osannolikt.
frs · GS12214 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:214 om företagares rätt till arbetslöshetsersättning frågar när regeringen avser att verkställa beslut om en parlamentarisk utredning för att skyndsamt se över företagares ekonomiska situation vid arbetslöshet. påpekar att det gått mer än sedan riksdagsmajoriteten ställde sig bakom en reservation i arbetsmarknadsutskottet av och de fyra borgliga partierna att en parlamentarisk utredning skyndsamt skulle tillsättas. Frågan bereds inom .
frs · GS12216 · 2004-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:216 om verksamheten vid har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att () inte ska bedriva annan verksamhet än statsmakterna avsett. Enligt oredovisade uppgifter från massmedierna skulle FRA utföra tjänster gällande IT-säkerhet åt det enskilda näringslivet. besitter unik kompetens inom informationssäkerhetsområdet och har därför en central roll i arbetet med att öka samhällets förmåga att möta IT-relaterade hot. Regeringen har beslutat att FRA efter begäran får stödja statligt ägda myndigheter och statligt ägda bolag som hanterar information som bedöms vara känslig ur sårbarhetssynpunkt eller ur ett säkerhets- eller försvarspolitiskt avseende. Detta är reglerat i myndighetens instruktion. Denna del av FRA:s verksamhet är finansierad med avgifter. Jag känner inte till några uppgifter om att myndigheten skulle ha gjort några avsteg från sin instruktion och utfört tjänster gällande IT-säkerhet åt det enskilda näringslivet och kommer därför inte att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GS12217 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:217 om demokratisk journalistkoalition inför i har frågat mig om jag är beredd att verka för att det ställs krav på SVT att de ska samarbeta med andra demokratiska TV-bolag för att undvika censur och uppnå fritt handlingsutrymme i under 2008. () är ett oberoende TV-företag med uppdrag i allmänhetens tjänst. Regering och riksdag meddelar generella riktlinjer för verksamheten inför varje ny tillståndsperiod i form av villkor i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Grundläggande för de villkor som gäller i det nuvarande sändningstillståndet är att SVT ska utöva sändningsrätten opartiskt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i televisionen. Det finns ingen möjlighet för regeringen att påverka redaktionella beslut i SVT eller hur företagets ledning väljer att organisera verksamheten. Jag har fullt förtroende för att SVT kommer att kunna rapportera fritt om olika aspekter av de i .
frs · GS12218 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:218 om dispens för privatläkare har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidtaga för att möjliggöra för vårdgivare, som drabbas av de nya bestämmelserna om höjd åldersgräns, att få dispens. beslutade att höja åldersgränsen från till för läkares och sjukgymnasters rätt till ersättning enligt den nationella taxan. Den nya regeln, som börjar gälla , kommer inte att verka retroaktivt. Landstingen har full rätt att bevilja privatpraktiserande läkare offentlig finansiering, oavsett vårdgivarens ålder. Av lagen om läkarvårdsersättning, som reglerar villkoren för ersättning enligt taxan, framgår klart och tydligt att landstingen kan medge undantag från den nu gällande åldersgränsen . När det gäller möjligheterna för läkare att teckna vårdavtal finns över huvud taget ingen övre åldersgräns. Har ett landsting behov av läkare, förutsätter jag att det utnyttjar tillgängliga resurser, oavsett om vårdgivarna fyllt , men förutsatt att läkarna uppfyller de krav på kvalitet och kompetens som krävs.
frs · GS12219 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:219 om alltför sena utbetalningar har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att de drabbade ska få sina ersättningar inom rimlig tid. Regeringen anser att det är oacceptabelt med långa handläggningstider för sjukpenningärenden och ärenden gällande tillfällig föräldrapenning. Försäkringarnas syfte är att ge de personer som drabbas av sjukdom eller de personer som måste avstå från arbete för att vårda sjukt barn en ersättning som är relaterad till inkomstbortfallets storlek. Eftersom den enskilde är beroende av ersättning för sin försörjning menar regeringen att det är mycket viktigt att dessa ärenden handläggs så snabbt som möjligt. är det emellertid viktigt att en korrekt bedömning görs. För att förkorta handläggningstiden för ärenden angående rätt till sjukpenning har regeringen gett () i uppdrag att vidta åtgärder. Uppdraget, med förslag till åtgärder, redovisades till regeringen och bereds . RFV anser att det bör vara ett rimligt mål för den nya att handlägga nya ersättningsanspråk gällande sjukpenning och tillfällig föräldrapenning i av alla ärenden. Enligt uppgifter från RFV får över hälften av alla nya sjukskrivna sin sjukpenning efter det att har alla nödvändiga underlag. Avslutningsvis vill jag informera om att enligt uppgift från RFV har en markant förbättring av handläggningstiderna för den tillfälliga föräldrapenningen skett och jag kommer noga att följa utvecklingen av handläggningstiderna särskilt för ärendeslagen sjukpenning och tillfällig föräldrapenning.
frs · GS12220 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:220 om regeringens Flicka-projekt har ställt en fråga till statsrådet om vad hon avser att göra för att höja flickors självförtroende samt om ett liknande Pojke-projekt kommer att genomföras. Som ansvaret är fördelat i regeringen så är det jag som ska svara på frågan. Projektet syftar just till det som efterfrågar, nämligen att stärka unga flickors självkänsla inför ökad press från kommersialisering, sexualisering och utseendefixering. Målsättningen med projektet var dock inte att undersöka om medier och marknadskrafter påverkar ungdomar. Det utgick vi ifrån. Vi ville nå ungdomar och med dem diskutera mediernas och marknadskrafternas roll i deras liv och vad man kan göra åt det. Trots projektets namn, ligger det så att säga i sakens natur att frågan berör både flickor och pojkar. Det var tusentals flickor och pojkar som medverkade i den turné till 25 städer runtom i landet som har genomförts. I varje stad som har besökts har såväl kommunen som frivilligorganisationer engagerats för att besöket ska få så stort genomslag som möjligt. Besluten om hur projektet ska utformas i varje enskild stad har tagits i samverkan med kommunpolitiker och eldsjälar i både den kommunala förvaltningen och frivilligorganisationer. Vad vi har gjort med projektet är inte bara att initiera utan också stödja aktiviteter lokalt och centralt samt att ge verktyg till olika aktörer. Tanken är nu att de aktiviteter och diskussioner som har satts i gång ska fortsätta. Det material som har tagits fram ska komma till användning i diskussioner i klassrum och på andra sätt. Många organisationer har också ansökt om medel från Allmänna arvsfonden till projekt i Flickas anda. Den avgörande insatsen för ett kritiskt mottagande av mediernas och marknadskrafternas budskap om flickors och pojkars utseende och livsstil står barnen själva för. De har både kraften och de praktiska kunskaperna att hävda den egna självbilden trots den starka påverkan utifrån. Men det behövs många fler aktörer som stöder barnen i den processen, exempelvis politiker, föräldrar, pedagoger och inte minst medierna själva. Det finns säkert runtom i mängder av idéer och initiativ som tar sikte på denna problematik, även ur pojkarnas synvinkel. Alla dessa kreativa krafter bidrar till att flickor och pojkar får vara sig själva och är accepterade och respekterade för det. Barn har rätt att få vara barn. Unga flickor och pojkar ska inte känna sig underlägsna och kuvade. Man duger som man är!
frs · GS12221 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:221 om växande regioner och anslagen till länsstyrelserna har frågat statsrådet om statsrådet har för avsikt att genomföra en översyn av principerna för fördelning av anslagen till landets länsstyrelser. Som arbetet inom regeringen numera är fördelat är det jag som ska svara på frågan. Låt mig börja med att konstatera att länsstyrelsernas förvaltningsanslag endast finansierar av länsstyrelsernas totala verksamhet. En omfördelning av länsstyrelsernas förvaltningsanslag påverkar samtliga länsstyrelsers planeringsförutsättningar och bör därför endast göras undantagsvis, med god framförhållning och efter noggrant övervägande. Länsstyrelserna har arbetsuppgifter inom ett tjugotal politikområden och svarar också för att, ur ett regionalt perspektiv, samordna olika samhällsintressen inom sitt ansvarsområde. Därutöver finns regionala olikheter mellan länsstyrelsernas ansvarsområden avseende omfattning och uppgifter. Att skapa en fördelningsmodell för länsstyrelsernas resurser som svarar mot de mångfacetterade arbetsuppgifterna är därför en komplicerad process. Den fördelning som ligger till grund för länsstyrelsernas anslag bygger på en modell framtagen av Statskontoret. På regeringens uppdrag lämnade Statskontoret förslag till hur anslaget för länsstyrelserna kunde beräknas och i den tillämpade modellen används folkmängd, landyta och antal kommuner som grund för fördelningen. Avsikten är att modellen ska ge likvärdiga förutsättningar för länsstyrelserna utan att kompensera för skillnader i servicenivå, kvalitet, avgifter och effektivitet. I samband med budgetpropositionen (prop. 1997/98:1) gjordes också en omfördelning mellan länen med Statskontorets modell som underlag. Sedan denna modell införts har länsstyrelserna i några fall fått nya arbetsuppgifter och gamla har fallit bort. Enligt gällande finansieringsprinciper ska förslag som innebär uppgiftsförändringar finansieras. Arbetet i sker med utgångspunkt i denna princip. För resursberäkningen av dessa arbetsuppgifter har ofta mer verksamhetsanpassade och aktuella beräkningsgrunder använts som i stor utsträckning bygger på underlag från länsstyrelserna och andra berörda myndigheter. En kontinuerlig uppföljning görs också inom olika områden för att uppmärksamma bristande balans mellan uppgifter och resurser. har en översyn av styrningen av länsstyrelsernas verksamhet avslutats. Utredningen har redovisat betänkandet Det ofullständiga pusslet (SOU 2004:14) i vilket ovanstående frågeställning om resursfördelning ingår. Förslaget har remitterats och bereds nu i . avser jag därför inte att nu vidta några ytterligare åtgärder med anledning av den ställda frågan.
frs · GS12222 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:222 om hushållsnära tjänster har frågat föregående finansminister om vilket initiativ han avser att vidta för att bidra till att många nya företag kan startas inom städsektorn och att svarta arbeten kan bli vita. Som arbetet i regeringen numera är fördelat är det jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag framhålla att jag liksom föregående finansminister anser att det finns starka skäl mot särregleringar i skattesystemet för köp av hushållsnära tjänster och att generella åtgärder som stimulerar arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud och sysselsättning är att föredra. I en interpellationsdebatt diskuterade dåvarande finansministern bland annat den fråga som har ställt. Han framhöll då att en skattelättnad för hushållsnära tjänster sannolikt, åtminstone på lite , skulle innebära en viss överföring av svart arbetskraft till vit. påpekade han att det inte finns några enkla samband mellan förekomsten av svartarbete och skattetryckets nivå och att särregleringar i skattesystemet för att stimulera överföring av svart arbetskraft till vit är ett dyrbart alternativ. Jag instämmer i detta och anser också att det finns mer effektiva sätt att stimulera överföring av svart arbetskraft till vit än via särregleringar i skattelagstiftningen. Man bör vara särskilt försiktig med särregleringar av denna sort inte minst i ljuset av framtida arbetskraftsbehov. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att vidta några åtgärder inom skattesystemet för hushållstjänster.
frs · GS12223 · 2004-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:223 om flyglinjen / har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att de transportpolitiska målen ska vara vägledande för att säkra det fortsatta driftbidraget för flyglinjen /@ . Låt mig först understryka det som ger uttryck för i sin fråga, nämligen flygets betydelse för de långväga transporterna i i de fall det inte finns tillgång till tillfredsställande alternativa transportmöjligheter. Flygplatserna i och är kommunalt ägda men staten bidrar till flygverksamheten, dels genom ett årligt driftbidrag till de båda flygplatserna, dels genom att via Rikstrafiken upphandla flyglinjen /@ . Statens totala kostnad för dessa insatser till de båda flygplatserna uppgår 2004 till . har fastställt länsplan för regional transportinfrastruktur i . I planen prioriteras åtgärder på med totalt i beräknat statsbidrag. Rikstrafiken har enligt regleringsbrevet till uppgift att vid behov upphandla transportpolitiskt motiverad interregional persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Rikstrafikens verksamhet, omfattande bland annat trafikupphandlingar, bygger således på att verka för de transportpolitiska målen. Just nu befinner sig Rikstrafiken i en svår ekonomisk situation och kommer enligt myndighetens senaste beräkningar att överskrida anslagna medel med uppskattningsvis vilket betyder att myndighetens anslagssparande och anslagskredit behöver tas i anspråk. För att möta de ökade utgifterna föreslog regeringen i budgetpropositionen att Rikstrafiken 2005 ska erhålla extra medel på . Då det överskridna anslaget är betydligt större måste besparingsåtgärder vidtas. Därför ser Rikstrafiken över hela sin upphandlingsverksamhet i syfte att identifiera möjliga besparingsåtgärder. En svårighet i sammanhanget är att Rikstrafiken är bunden i trafikavtal som löper vilket minskar myndighetens handlingsfrihet på kort sikt. Rikstrafikens besparingsåtgärder gäller alla trafikslag och, utgår jag ifrån, med utgångspunkt i både myndighetens transportpolitiska uppgifter och den ekonomiska situationen. När det gäller flyget har Rikstrafiken till regeringen hemställt om att lösas från uppdraget att upphandla flygtrafik på sträckorna @ , @ samt /@ med början . Den frågan bereds inom med bland annat de förutsättningar som jag nämnt enligt ovan.