frs · GS12161 · 2004-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:161 om homofobiska inslag i skolböcker har frågat vad jag som utbildningsminister avser att göra för att uppmärksamma och avskaffa homofobisk och annan kränkande undervisningslitteratur i den svenska skolan. Skolans skyldighet att motverka kränkande behandling regleras i flera lagar och förordningar som skollagen (1985: 1100), de tre läroplanerna (Lpfö98, Lpo94 och Lpf94) samt arbetsmiljölagen (1977: 1160) med tillhörande föreskrifter. Det är allas ansvar i skolan att verksamheten utformas i överensstämmelse med värdegrunden. Alla som arbetar i skolan ska aktivt motverka alla former av kränkande behandling och klart ta avstånd från det som strider mot skolans värdegrund. Skolornas läromedel ska självfallet vara aktuella och spegla läroplanens demokratiska värden för en allsidig undervisning. I och med att statlig granskning av läromedel upphörde och genom decentraliseringen av skolan är det skolhuvudmannen som ska se till att undervisningen står i överensstämmelse med mål- och styrdokumenten samt bevaka skolans läromedelssituation. Skolhuvudmannen är dessutom skyldig att se till att lärare och rektorer har nödvändiga insikter i gällande verksamhetsmål oavsett om det är en eller en fristående skola. I skollagen och grundskoleförordningen anges även att eleverna ska ha läromedel som är tidsenliga. Det är lärarna som gör den pedagogiska bedömningen av vilka läromedel som ska användas i undervisningen. Läromedelsförlagen har fått förtroendet att producera goda läromedel som följer riktlinjerna i läroplaner och kursplaner. De läromedel som inte uppfyller de kvalitetskrav som läro- och kursplaner ställer ska tvingas ur produktion genom att inte efterfrågas. Att osynliggöra vissa former av sexuell läggning och samlevnad är kränkande och kan vara förödande för unga människors självkänsla och identitet. Regeringen beviljade (RFSL Ungdom) stöd ur Allmänna arvsfonden med för projektet -ungdomars rätt i samhället för att stärka unga homosexuellas, bisexuellas och transpersoners självbild samt att genom information motverka HBT - fobi bland elever, lärare och annan skolpersonal. Inom ramen för projektet analyserades 15 biologiböcker utifrån ett HBT @ perspektiv. Rapporten är inte olagligt om man är , som hänvisar till, visar att i stort sett samtliga analyserade läromedel enligt min mening behandlar HBT okunnigt och fördomsfullt. Rapporten tydliggör också att det är nödvändigt att skolor och kommuner aktivt ser över sina läromedel. har på uppdrag av regeringen kartlagt alla former av kränkande behandling i skolan och föreslagit åtgärder. Uppdraget, som redovisades , visade att det brister i skyddet mot diskriminering och annan kränkande behandling. Ovanstående rapporter har bidragit till att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till lagstiftning om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan. överlämnades betänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever (2004: 50) till regeringen. Syftet med den lag som där föreslås är bland annat att främja elevers lika rättigheter samt motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion och annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. Utredningen föreslår att skolan ska få ett ansvar för att vidta ta alla åtgärder som rimligen kan krävas för att förhindra kränkningar. Lagförslaget behandlas inom departementet. På regeringens uppdrag har dessutom i samarbete med Myndigheten för skolutveckling utarbetat allmänna råd och kommentarer för arbetet mot kränkande behandling och med att upprätta handlingsprogram. allmänna råd är rekommendationer till stöd för hur skolans författningar kan tillämpas och vänder sig till rektorer, lärare och andra personalgrupper i skolan. De riktar sig också till skolhuvudmännen som har det yttersta ansvaret för att skolorna aktivt arbetar med att motverka alla former av kränkande behandling. Skolorna ska ha fungerande handlingsprogram mot kränkande behandling. utbildningsinspektion, som har intensifierats ska bidra till att kvaliteten i skolan förbättras. Normer och värden samt arbetsmiljö och delaktighet är två av de sju områden som granskas. Bedömningarna av kvaliteten och av hur väl verksamheten uppfyller statens krav görs utifrån läroplaner och författningar. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder som skärper kraven på skolornas och kommunernas kvalitetsredovisningar. De redovisas i det samlade kvalitetsprogrammet för skolan, Alla skolor ska vara bra skolor, som regeringen presenterade . Kvalitetsredovisningarna ska vara det centrala dokumentet för att utvärdera skolans resultat och måluppfyllelse. har fått i uppdrag av regeringen att utarbeta ytterligare bestämmelser angående kvalitetsredovisning. I uppdraget ingår att verket ska förbereda allmänna råd som stöd för arbetet med den förstärkta kvalitetsredovisningen. Det är regeringens mening att läromedlen bör ingå som en del i skolhuvudmännens och skolornas kvalitetsredovisning. På så sätt kommer skolhuvudmännen att tvingas till ett större ansvar för läromedelssituationen.