frs · GS12163 · 2004-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:163 om bokstavsbetygen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra systemet med bokstavsbetyg. Regeringen tillsatte 1990 den så kallade Betygsberedningen, i syfte att ta fram ett förslag till nytt betygssystem i , gymnasieskolan och komvux. Elevernas studieresultat skulle bedömas i förhållande till mål och uppnådda kunskaper. Nuvarande betygssystem ersatte det tidigare relativa betygssystemet som byggde på att elever rangordnades och tilldelades betyg i skalan 1@5 enligt nationellt fastställda procentsatser. Kritiken mot detta betygssystem var mycket stark och krav restes på ett betygssystem där inte elevers betyg var beroende av andra elevers prestationer. bestämde 1993 för del att betyg ska sättas i årskurserna 8 och 9 och att tre betygsteg ska finnas: Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Samma beteckningar återfinns i gymnasieskolan och vuxenutbildningen. I högskolan har liknande betygsbeteckningar använts . Mellan betygen finns en värdehierarki. Som huvudregel ska enligt gymnasieförordningen (1992:394) företräde mellan sökande till gymnasieskolan bestämmas efter meritvärde. Meritvärdet utgörs av summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg från . Uppräkningen av meritvärdet ska göras i proportion till de betyg som eleven har fått. Meritvärdering används som urvalsinstrument i sådana fall där det finns fler sökande än platser till ett gymnasieprogram. Både doktorsavhandling sätt att erfara betygssystemet och dess tillämpning i yrkesutövningen och med lika värde? @ en granskning av statens insatser (RIR 2004:11) har kritiserat förutsättningarna för likvärdig betygsättning. I skrifterna konstateras bland annat att korrekt och likvärdig betygsättning i hög grad beror på i vilken utsträckning professionella samtal mellan lärare kommer till stånd och leder till en gemensam syn på vad som är viktig kunskap och hur den ska bedömas. I det mål- och kunskapsrelaterade system som vi tillämpar måste elevernas kunskaper bedömas i relation till specificerade kunskapskvaliteter i form av mål och kriterier. Huvudregeln är att alla mål och kriterier ska uppfyllas. Genom att elevens kunskaper ska relateras till mål och kriterier ställer det målrelaterade systemet annorlunda krav vid betygsättningen än det gamla relativa betygssystemet. Betygssystemets trovärdighet och legitimitet grundar sig på att kunskapsbedömningen sker på ett likvärdigt sätt. För att det ska vara möjligt finns nationella betygskriterier för alla ämnen och för vissa ämnen även nationella prov. Betygskriteriernas uppgift är att ange vilka kunskapskvaliteter eleverna ska ha uppnått för ett visst betyg. Myndigheten för skolutveckling har regeringens uppdrag att arbeta med kompetensutveckling av lärare i bedömning och betygsättning. har i sitt uppdrag att stärka kvaliteten i svensk skola. Verket har antagit en handlingsplan för att stärka rättssäkerheten och likvärdigheten i betygsättningen. Jag anser att det nuvarande betygssystemet är väl avvägt. Jag menar dock att betygen i sig inte ger tillräcklig information om elevens kunskaper i förhållande till utbildningens mål. För att ge en tydligare och mer nyanserad bild måste utvecklingssamtalen stärkas och kompletteras med individuella utvecklingsplaner för alla elever. Ett förslag som innebär en skyldighet att upprätta individuella utvecklingsplaner för varje elev i och motsvarande skolformer bereds inom . I betänkandet Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) föreslog att bestämmelser ska införas i lagen som ytterligare stärker elevens rättssäkerhet i frågor som gäller bedömning och betyg. förslag bereds inom och regeringen avser att återkomma till med en proposition med förslag till ny skollag .