ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12544 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:544 om platsbristen vid svenska anstalter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att komma till rätta med platsbristen inom kriminalvården. Jag håller med om att beläggningssituationen inom kriminalvården är bekymmersam. Skälet till det är framför allt att , liksom flera andra länder i västvärlden, haft en kraftig ökning av fångpopulationen. För att ge kriminalvården möjlighet att utöka antalet häktes- och anstaltsplatser har regeringen tillfört verksamheten betydande resurser . Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att kriminalvårdens anslag kommer att höjas med drygt en miljard . För att komma till rätta med platsbristen planerar kriminalvården att inrätta ca 1100 nya platser under perioden 2005@2008. Det är min förhoppning att kriminalvårdens platsutbyggnad snart ska ha kommit i kapp behoven.
frs · GS12545 · 2004-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:545 om asyl till har föreslagit att skulle kunna bjuda in och på det sättet bereda honom möjlighet att söka asyl i och frågat mig om jag avser att inbjuda Vanunu till . Det är inte aktuellt för den att bjuda Vanunu till i detta syfte. Jag vill understryka att den följt och avser fortsätta att följa Vanunus situation i . Regeringens uppfattning är att Vanunu efter avtjänat straff bör behandlas som vilken annan israelisk medborgare som helst, inom ramen för skyldigheter enligt de mänskliga rättigheterna.
frs · GS12546 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:546 om behov av nya byggnader har frågat mig om jag gjort någon bedömning för hur de samlade hyreskostnaderna kommer att öka för de garnisoner som blir kvar efter försvarsbeslutet . De ekonomiska frågorna är och har varit av central betydelse i regeringens överväganden. I propositionen Försvarsmaktens grundorganisation (prop. 2004/05:43) redovisas dessa överväganden. Dessutom redovisas frågor som rör hyrestidens längd avseende Försvarsmaktens förhyrningar av framför allt . Dessa frågor har stor betydelse för att nå det långsiktiga målet om lägre fasta kostnader för den framtida grundorganisationen. En utgångspunkt är att förändringarna i grundorganisationen ska leda till lägre driftskostnader. Vidare ska kostnaderna för nyinvesteringar och omlokaliseringar minimeras. Regeringen redovisar hyreskostnadsminskningar och de nyinvesteringar som regeringens förslag och inriktning i övrigt sammantaget leder till. Försvarsmakten har också gjort beräkningar på hur hyresutvecklingen ser ut för de kvarvarande garnisonerna. Sammanfattningsvis kan konstateras att de förslag och den inriktning regeringen redovisat avseende förändringar i grundorganisationen, tillsammans med övriga redovisade investeringskostnader sammantaget leder till att Försvarsmaktens hyror kommer att uppgå till ca . Detta ska jämföras med att en prolongering av försvarsbeslut skulle ha inneburit en årlig hyreskostnad om . Totalt innebär regeringens förslag alltså en minskning av den årliga hyreskostnaden med . Till detta kommer att vi ständigt för ett långsiktigt arbete med att sänka Försvarsmaktens hyreskostnader. De fastigheter som Försvarsmakten hyr av är så kallade ändamålsfastigheter, det vill säga det finns ingen eller begränsad alternativanvändning av lokalerna. Ett hyressättningssystem med längre hyrestider, anpassade till både verksamhetens behov och investeringens livslängd skulle, enligt regeringen, utveckla fastighetsförvaltningen och lokalförsörjningen. Erfarenheterna från andra statliga områden med motsvarande fastigheter visar på detta. Statsmakterna får också härigenom ett förbättrat beslutsunderlag genom att de faktiska hyreskostnaderna synliggörs och kan beaktas inför framtida investeringsbeslut. Regeringen avser att ge och Försvarsmakten i uppdrag att omförhandla befintliga hyresavtal, förutom för de fastigheter som enligt kommande riksdagsbeslut ska avvecklas.
frs · GS12547 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:547 om rätt att stanna i har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att asylsökande som fått arbete i ska få stanna i . Den reglerade invandringen innebär bland annat att den som vill flytta till för att arbeta ska ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd före inresan. De som är i behov av skydd i , liksom personer med starka humanitära skäl, är dock undantagna från kravet på tillstånd för inresa. Asylsökande har, enligt 4 kap. 3 a § UtlF (1989:547), möjlighet att undantas från skyldigheten att ha arbetstillstånd i de fall bedömer att beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från ansökan. Undantaget gäller fram till dess att det finns ett beslut som vunnit laga kraft i ärendet. Asylsystemets funktion är att pröva människors behov av skydd. Att beviljas uppehållstillstånd av skyddsbehov måste konsekvent och noggrant skiljas från att beviljas uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl. Det är därför viktigt att en person som vill söka arbetstillstånd inte i stället söker asyl för att kringgå reglerna. Det är inte heller rimligt att en asylsökande som har ett arbete men saknar asylskäl, lättare får uppehållstillstånd än den asylsökande som inte har ett arbete. Ett otydligt regelverk riskerar att urholka asylrätten och trovärdigheten i det svenska asylsystemet, vilket ytterst drabbar människor som är i behov av skydd. Det är också viktigt att tillstånd ges under ordnade former för att beslut ska vara förutsägbara och enhetliga. Avslutningsvis vill jag nämna att den parlamentariska kommitté som ser över regelverket för arbetskraftsinvandring även ska utvärdera effekterna av den bestämmelse som gör det möjligt för asylsökande att arbeta en asylansökan behandlas. Kommittén ska även överväga eventuella förändringar av bestämmelsen.
frs · GS12548 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:548 om tillfälliga tjänsteerbjudanden har frågat vad jag avser att göra för att förhindra att vissa orosmoln angående förslaget till tjänstedirektiv besannas, närmare avseende uppgifter som cirkulerat om att tillfälliga tjänsteerbjudanden, som till exempel handel med alkohol eller sexuella tjänster, kan komma att tillåtas. Förslaget till tjänstedirektiv syftar till att ta bort onödiga hinder för tjänstehandeln inom EU och därmed skapa förutsättningar för ökad tillväxt och sysselsättning i EU. För som ett handelsberoende land och med relativt få hinder för tjänsteutövare är en reglerad tjänstemarknad av central betydelse. Den skapar förutsättningar för ökad handel och därmed skapas välfärdsvinster. En reglerad tjänstemarknad får dock inte leda till försämringar i den svenska välfärdsmodellen eller att vissa sektorer och områden försvagas. Det kommande tjänstedirektivet får naturligtvis inte medföra att tjänster som är helt eller delvis olagliga i blir tillåtna. Om detta får det inte råda något tvivel. Direktivet får inte ge utrymme för skrivningar som kan ge upphov till den typ av frågeställningar eller oro som för fram. I regeringens övergripande förhandlingsstrategi ligger just att säkerställa klara och tydliga justeringar i det nu liggande förslaget. En fråga vi särskilt uppmärksammat från svensk sida är utformningen av den så kallade ursprungslandsprincip som föreslås reglera tillfälliga tjänsteerbjudanden. I detta ligger att en tjänsteleverantör som huvudregel ska kunna verka på basis av sitt hemlands lagar, avseende startande och utövande av en tjänsteaktivitet, vid erbjudande av tjänster i en annan medlemsstat. Till denna huvudregel finns en rad undantag kopplade. I de förhandlingar som inleds i kommer jag att verka för att dessa undantag utformas heltäckande och säkerställer att den tradition vi har i av hög skyddsnivå på bland annat folkhälsoområdet kan bevaras och att vår straffrättsliga lagstiftning inte påverkas.
frs · GS12549 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:549 om full sysselsättning och 574 om regeringens friår 2006 har ställt två frågor gällande friår, en till statsministern och en till mig. Den första frågan är vid vilken mer precis sysselsättningsnivå och sysselsättningsförändring statsministern bedömer att kostnaderna för 12000 friårsplatser à per plats kommer att överstiga de samhällsekonomiska intäkterna. Den andra frågan som ställer är om jag i budgetförslaget räknat in kostnader för friåret även 2006 och hur stora kostnader dessa kostnader i så fall är. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att jag ska besvara frågorna och det gör jag i ett gemensamt frågesvar. I det läge vi befinner oss har vi lediga resurser i ekonomin i form av arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska program som vill komma in på arbetsmarknaden. Det är i relation till denna verklighet vi måste se friåret. De kostnader redovisade i vår interpellationsdebatt och i den aktuella frågan baseras på att friåret medför indirekta undanträngningseffekter via lönebildning. Dessa effekter skulle enligt leda till att antalet sysselsatta minskar med nästan lika många kvinnor och män som antalet i arbetskraften minskar med till följd av friåret. Beräkningen bygger på antagandet att arbetslösheten befinner sig i jämvikt. I detta fall säger teorin att varje minskning av arbetskraften minskar antalet sysselsatta med lika mycket eftersom det inte finns några arbetslösa "att ta av" utan att det blir inflation som i sin tur minskar sysselsättningen. Jag menar att dessa indirekta effekter via lönebildningen sannolikt inte uppstår i dagens situation med många arbetslösa, därmed inte heller denna undanträngning av sysselsättning som räknar med. Jag tror vidare inte att teorin om jämviktarbetslöshet är så applicerbar på verkligheten att man i något konjunkturläge kan räkna med att 12000 friårsplatser tränger undan lika många arbetstillfällen. Jag instämmer däremot med statsministerns yttrande i kammaren . I en situation där arbetskraftsbrist råder finns en risk för att friåret medför negativa effekter som motverkar de positiva effekterna, men jag bedömer inte att de 12000 friårsplatserna i något konjunkturläge kommer att ge effekter som är så stora som hävdar. Vad gäller den andra frågan som ställer om friår 2006, vill jag påpeka att regeringen prioriterar uppgiften att återställa en låg arbetslöshet, i ett första steg tillbaka mot . Även om vi når arbetslöshet 2006 tror jag inte att vi behöver befara påtagliga negativa effekter av friåret på sysselsättningen. vill jag understryka att vid öppen arbetslöshet ska arbetslösheten långsiktigt pressas ned ytterligare. Detta kan enligt min mening göras utan att de effekter som påstår redan finns kommer att uppstå. Någon anledning att avveckla friåret av de skäl som framför finns således inte. Det är lätt att överdriva eventuellt negativa effekter av friåret och underskatta de positiva. De antaganden om kostnader som låg till grund för vår interpellationsdebatt är mot bakgrund av ovanstående resonemang inte realistiska.
frs · GS12550 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:550 om månggifte har frågat statsrådet om han är beredd att undersöka förekomsten av månggifte för att stävja detta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Månggifte är straffbart enligt svensk lag. Den som redan är gift får inte ingå äktenskap. En vigselförrättare får inte viga någon utan att det har kontrollerats att ett sådant hinder inte finns. En förrättare som bryter mot reglerna kan förlora sitt uppdrag och även bli dömd för tjänstefel. Vidare kan en vigsel bara ske på det sätt lagen föreskriver. I annat fall är det inte fråga om en vigsel. Den som inte är behörig att viga får naturligtvis inte utge sig för att vara det. En sådan handling kan vara straffbar. Enligt min mening är varje fel som begås ett fel för mycket. Oavsett omfattningen är det viktigt att stävja missförhållanden. Regeringen har ett program med åtgärder till stöd för unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat hot och våld. Åtgärderna är till stöd även för de utsatta kvinnor uppmärksammar. Jag vill särskilt peka på de författningsändringar som trätt i kraft och som syftar till att skärpa kontrollen av just vigselförrättare, och trossamfund med vigseltillstånd. till trossamfund har också haft i uppdrag av regeringen att fördjupa dialogen med trossamfunden kring frågor som rör kvinnors rättigheter. Det är givetvis viktigt att fortsätta med liknande åtgärder, och viktigt att våra myndigheter använder de medel som finns för att ingripa när det behövs.
frs · GS12551 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:551 om privatimport av och husbilar har frågat statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att underlätta för privatimport av och husbilar. Frågan har överlämnats till mig eftersom den huvudsakligen berör kontroll av ventilation och installation av gasapparater i husbilar och . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det därför är jag som ska svara på frågan. noterar helt riktigt att bestämmelserna om privatimport av och husbilar skiljer sig från regelverket för import av personbilar. Den grundläggande orsaken till skillnaderna är att för personbilar finns heltäckande EG-bestämmelser medan arbetet inom EU för och husbilar inte kommit lika långt. Brandfarliga gaser och vätskor i , husbilar, manskapsvagnar med mera regleras fortfarande nationellt, i genom föreskrifter och allmänna råd (SÄIFS 2001:2). Tredjepartskontrollen av de tekniska kraven i enlighet med föreskrifterna i SÄIFS 2001:2, som har att tillämpa, har bedömts motiverad mot bakgrund av att krav avseende kontroll av gasolinstallationer och ventilation för husvagns- eller husbilstillverkning har saknats på gemenskapsnivå i EU. I omkom 1@2 personer till följd av olyckor med gasolinstallationer i och husbilar. Den vanligaste dödsorsaken var felaktigt byggda gasolinstallationer eller ventilationssystem. Enligt har inte en enda människa förolyckats i ett fordon som registrerats efter , när tredjepartskontrollen infördes. De aktuella föreskrifterna har successivt anpassats till framförhandlade Europastandarder. Inom EU har antagits ett direktiv som reglerar värmesystem för motorfordon och släpvagnar (2004/78/EG). Detta direktiv medför att föreskrifterna i SÄIFS 2001:2 kommer att behöva ändras eftersom föreskrifterna till vissa delar reglerar samma område som direktivet. Direktivet påverkar även föreskrifter under . Vid och pågår ett arbete med att anpassa myndigheternas föreskrifter till följd av det nya direktivets införlivande. Arbetet beräknas vara avslutat . Kommande förändringar avseende föreskrifterna i SÄIFS 2001:2 innebär, enligt uppgift som myndigheten lämnat, bland annat att den upphävs i de delar som avser tredjepartskontroll av och husbilar i den mån dessa omfattas av det nya EU-direktivet. Detta medför att reglerna för privatimport i dessa delar inte kommer att vara mer betungande än de är i andra EU-länder vilket är positivt eftersom privatimport mycket riktigt kan pressa priserna. De delar i föreskrifterna i SÄIFS 2001:2 som inte omfattas av direktivet men som enligt uppgift avser att reglera på annat sätt kommer att vara anpassade till EG-rätten och beakta kravet på hög säkerhet. Jag vill avslutningsvis framhålla att jag anser att det är viktigt att de förändringar som pågår inte kommer att leda till att antalet olyckor ökar.
frs · GS12552 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:552 om bröstcancer har frågat om jag ämnar vidta åtgärder och följa att upprätta en nationell cancerplan. Regeringen beslutade att inrätta en särskild projektgrupp med uppdrag att göra en översyn av den högspecialiserade sjukvården. I uppdraget ingick att pröva om planer för olika diagnos-, sjukdomsgrupper var ett redskap för att effektivisera och förbättra vården. I bakgrunden fanns bland annat att WHO hade presenterat ett program för insatser mot cancer. Gruppen bedömde i betänkandet Högspecialiserad sjukvård @ kartläggning och förslag (Ds 2003:56) att nationella planer inte är ett fungerande verktyg för att utveckla den högspecialiserade vården.
frs · GS12553 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:553 om rekordartad ökning av klamydia har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta på grund av den oroande ökningen av könssjukdomen klamydia. De sexuellt överförbara sjukdomarna klamydia, gonorré och syfilis har ökat kraftfullt . ökade klamydia, gonorré och syfilis med 9, 18, respektive jämfört med föregående år. De preliminära siffrorna för pekar på att denna ökning fortsatt även under innevarande år. Ökningen av de sexuellt överförbara sjukdomarna är en utveckling som måste tas på stort allvar. Denna ökning innebär inte enbart stort lidande för dem som drabbas av dessa sjukdomar. Ökningen visar även på ett ökat riskbeteende och en stor potential för ökning även av hivinfektion. En översyn av samhällets insatser beträffande hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar pågår med utgångspunkt i den deklaration som antogs vid FN:s särskilda session om hiv/aids . överlämnade Hiv/aids-utredningen sitt betänkande Samhällets insatser mot hiv/STI (SOU 2004:13) till regeringen. Betänkandet innehåller bland annat förslag till en samlad nationell strategi för hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar samt förslag till riktade förebyggande insatser till bland annat ungdomsgruppen. avser regeringen att återkomma med ställningstagande beträffande de förslag som utredningen presenterat.
frs · GS12554 · 2004-12-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:530 om mänskliga rättigheter i och 554 om vapenembargot mot frågar hur jag ämnar redovisa regeringens inställning till EU:s vapenembargo mot . Regeringen har inte haft anledning att ta ställning till frågan om ett eventuellt hävande av EU:s vapenembargo mot förrän ärendet har varit färdigberett inom EU. Så har inte varit fallet, bland annat eftersom EU inte kunnat nå enighet om en förstärkning av tillämpningen av EU:s uppförandekod. Vid rådsmötet aviserade ordföranden ett förslag till beslut som innebär att embargot ska hävas när vissa förutsättningar föreligger. Med anledning av detta har regeringen redovisat sin ståndpunkt för .
frs · GS12555 · 2004-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:555 om trängselavgifter har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att klarlägga regeringens inställning till en avgiftsbeläggning av Essingeleden i samband med det försök med trängselskatt som planeras i . I propositionen Trängselskatt (prop. 2003/04:145) som regeringen överlämnade till noteras att gett till känna att kommunen anser att Essingeleden inte ska vara skattebelagd. I propositionen anges vidare att med hänsyn till Essingeledens betydelse för förbindelserna mellan södra och norra delarna av samt att vägsträckan är en del av som går genom hela landet från till , anser regeringen att det inte är lämpligt att ta ut trängselskatt för färd på . Det anges även att en utvärdering av effekterna av trängselskatten i kommer att genomföras .
frs · GS12556 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:556 och 557 om piratkopiering har, med särskild hänvisning till direktivet om upphovsrätten i informationssamhället (2001/29/EG), frågat näringsminister och utbildnings- och kulturminister hur de avser att arbeta för att komma till rätta med piratkopiering och underlätta för berörda branscher. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Arbetet med att genomföra direktivet om upphovsrätten i informationssamhället befinner sig nu i ett slutskede. En lagrådsremiss planeras och regeringen beräknar att lägga fram en proposition . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Direktivet handlar i stort om att uppdatera och modernisera upphovsrätten. Framför allt måste upphovsrätten anpassas så att den bättre fungerar i den digitala miljön. På så sätt blir den också ett bättre verktyg för att motverka och ingripa mot piratkopiering. Arbete mot piratkopiering pågår också på andra sätt. Exempelvis övervägs inom att ge , och i uppdrag att se över hur den brottsutredande verksamheten fungerar på detta område och lämna förslag på hur denna verksamhet kan förbättras. I uppdraget kan komma att ingå att utreda behovet av utbildning och ökad specialisering på immaterialrättsområdet. Syftet är givetvis att utveckla och effektivisera myndigheternas brottsbekämpning av bland annat piratkopiering. Ett annat exempel på det arbete som pågår är att regeringen avser att lägga fram en proposition om utökade möjligheter till förverkande. När det gäller upphovsrätten innebär förslaget att ytterligare möjligheter till förverkande av bland annat piratkopior, hjälpmedel och intäkter från olaglig försäljning införs. Sammanfattningsvis pågår alltså mycket arbete i denna viktiga och aktuella fråga.
frs · GS12557 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:556 och 557 om piratkopiering har, med särskild hänvisning till direktivet om upphovsrätten i informationssamhället (2001/29/EG), frågat näringsminister och utbildnings- och kulturminister hur de avser att arbeta för att komma till rätta med piratkopiering och underlätta för berörda branscher. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Arbetet med att genomföra direktivet om upphovsrätten i informationssamhället befinner sig nu i ett slutskede. En lagrådsremiss planeras och regeringen beräknar att lägga fram en proposition . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Direktivet handlar i stort om att uppdatera och modernisera upphovsrätten. Framför allt måste upphovsrätten anpassas så att den bättre fungerar i den digitala miljön. På så sätt blir den också ett bättre verktyg för att motverka och ingripa mot piratkopiering. Arbete mot piratkopiering pågår också på andra sätt. Exempelvis övervägs inom att ge , och i uppdrag att se över hur den brottsutredande verksamheten fungerar på detta område och lämna förslag på hur denna verksamhet kan förbättras. I uppdraget kan komma att ingå att utreda behovet av utbildning och ökad specialisering på immaterialrättsområdet. Syftet är givetvis att utveckla och effektivisera myndigheternas brottsbekämpning av bland annat piratkopiering. Ett annat exempel på det arbete som pågår är att regeringen avser att lägga fram en proposition om utökade möjligheter till förverkande. När det gäller upphovsrätten innebär förslaget att ytterligare möjligheter till förverkande av bland annat piratkopior, hjälpmedel och intäkter från olaglig försäljning införs. Sammanfattningsvis pågår alltså mycket arbete i denna viktiga och aktuella fråga.
frs · GS12558 · 2004-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:558 om felaktiga myndighetsbeslut har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att felaktiga myndighetsbeslut, även av kronofogdemyndigheten, kan rättas till med ett enkelt förfarande. Jag har för sedan, , svarat på motsvarande fråga från . Då sade jag att det inte fanns några skäl för att ändra gällande regler. Jag har inte ändrat uppfattning.
frs · GS12559 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:559 om tandvårdskriterier har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att behandlingsbehov och inte ålder och andra ovidkommande kriterier ska bestämma vem som får tandvård. Det tandvårdsstöd som infördes har flera viktiga syften. Inom ramen för begränsade resurser ska det både ge ett stöd till vardaglig, hälsobefrämjande tandvård och ge ett skydd för dem som har höga kostnader för protetisk tandvård. Dessutom ska ett särskilt stöd erbjudas personer som har ett ökat behov av tandvård som sammanhänger med sjukdom eller funktionshinder. finns också ett högkostnadsskydd för protetik för personer som är . För den som inte har ekonomiska möjligheter att erhålla den tandvård han eller hon behöver finns möjligheten att ansöka om bistånd från . Oavsett hur tandvårdsstödet är utformat kommer det sannolikt att finnas människor som hamnar i den situationen. Av socialtjänstlagen (2001:453) följer att kommunens socialnämnd ansvarar för att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller få dem tillgodosedda på annat sätt tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Regeringen ger och flera uppdrag, bland annat när det gäller tandhälsosituationen hos den vuxna befolkningen, som syftar till att ge bättre underlag inför kommande ställningstaganden. Jag avser också att föra en dialog om prisutvecklingen med vårdgivarna och andra aktörer inom tandvården. Jag är inte beredd att avisera ytterligare åtgärder.