ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11878 · 2004-03-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:878 av () till jordbruksminister om förtroendet för djurskyddsmyndigheten Den nya djurskyddsmyndigheten, som är en regeringsgåva till , har varit verksam . har den varit på kollisionskurs med lantbruksnäringen. Det är olyckligt, då myndighetens syfte borde vara att samarbeta med jordbruksnäringen, inte ständigt misstro dess vilja att värna om djuren. Förhoppningsvis handlar de tidiga utspelen från myndigheten bara om missriktad nybörjarentusiasm och en vilja att sätta myndigheten på mediakartan. Om djurskyddsmyndigheten har som ambition att bli ett effektivt redskap för djurens bästa borde den agera mer med sina grundläggande uppgifter, som stöd och utbildning för bland annat kommunala djurskyddsinspektörer och näringen, samt följa upp befintliga lagar, som till exempel förbudet mot värphöns i bur. Fria fantasier från myndigheten har i stället lett till rubriker som att bonden ska vara mer företagare, att spaltgolvens tid är över i och större minkburar oavsett forskningsresultat och vad beslutar! I grunden verkar problemet handla om att djurskyddsmyndigheten lägger alltför stor vikt vid att skapa nya regler och krav i stället för att följa upp och agera för att dagens regelverk efterlevs. När ledande företrädare för myndigheten skickar signaler om att de vill komma med nya förordningar, utan att invänta att riksdag och regering fattar beslut, och vilka skulle innebära kraftigt ökade kostnader för näringen, leder det till oro inom näringen som det undergräver förtroendet för myndigheten. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta med anledning av ovanstående?
fr · GR11879 · 2004-03-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:879 av () till statsrådet om personalminskning hos statliga arbetsgivare i har förlorat många statliga jobb genom att verksamhet förlagts till andra orter och antalet anställda minskats. togs beslut om att tullens kontor i ska läggas ned. I svaret på min fråga om personalminskning hos statliga arbetsgivare i sade statsrådet att " jag delar Marcelinds bekymmer över att orter som drabbas när statliga verksamheter av effektivitetsskäl måste dra ner på verksamhet " och "jag kommer givetvis att följa utvecklingen i kommunen noga". har i sitt betänkande (SOU 2003:111) föreslagit stora förändringar i lantmäteriets verksamhet. Utredaren har inte belyst vilka regionalpolitiska konsekvenser som förslaget skulle få för Gävleregionen. Den information som nått mig är att förslaget riskerar att orsaka ökad arbetslöshet i ett antal orter i landet. Bedömningen lär göras att cirka 150 arbetstillfällen kan vara i fara i . Antalet arbetslösa i uppgår till 4441. Antalet arbetslösa och i program uppgår till totalt 6001 personer, vilket är hela 10,av befolkningen i åldern . Arbetslösheten har ökat . Således är läget på arbetsmarknaden i mycket bekymmersamt. Mot bakgrund av ovanstående frågar jag statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka att statliga jobb försvinner i ?
fr · GR11880 · 2004-03-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:880 av () till näringsminister om kvinnligt företagande Enligt en undersökning som gjorts av blir de kvinnliga företagarna i allt färre. Utredningen visar att så har de kvinnliga företagarna minskat @ dubbelt så mycket som minskningen bland män. En allvarlig konsekvens av detta är att kvinnors inflytande i näringslivet minskar. Om kvinnor är dåligt representerade bland de som startar och äger företag så kommer den ojämlika, könsbaserade maktstrukturen i näringslivet att bestå och förstärkas; inte minst därför att kvinnor mer sällan än män har möjligheten att tillsätta vd:ar och styrelser. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka antalet kvinnliga företagare i ?
fr · GR11881 · 2004-03-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:881 av () till finansminister om skatt vid omarrondering Det har gått många turer kring frågan om skatten vid omarronderingar @ det har varit alltför många turer. Alla dessa turer, med olika besked från olika myndigheter, är ingen stabil grund för att fortsätta arbetet med de viktiga omarronderingarna i mitt hemlän, . Förtroendet för myndigheterna har rubbats ordentligt. I , i kommun, har en stor omarrondering genomförts. I den kontrolluppgift som lämnat till berörda markägare i , talas det om en skatt på av det realisationsvinstgrundade beloppet. Men har markägarna fått brev @ från skattemyndigheten. Om besked sägs det exakt så här: "Denna schablonberäkning kan inte accepteras av ". Två myndigheter och två olika besked. Markägarna har fått brev "om övervägande omprövningsbeslut" från . Jag tror att alla dessa turer kring omarronderingen i är till stor nackdel för vidare omarronderingar i . Avser statsrådet att vidta åtgärder så att berörda markägare, redan vid inledningen av en omarrondering, kan ges klara besked i skattefrågan?
fr · GR11882 · 2004-03-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:882 av () till finansminister om offentligt sparande EU:s statistikmyndighet fattade beslut (30/2004) om nya riktlinjer för klassificering av vissa pensionssystem vid fastställande av medlemsstaternas offentliga finanser. För del berör beslutet PPM-systemet. Enligt ska premiereservdelen, såväl sparande som tillgångar, inte längre räknas in i det offentliga. Det offentliga sparandet beräknas enligt budgetpropositionen till 28mdr eller 1,av BNP. Om PPM-systemet räknas bort i enlighet med beslut vänds det positiva offentliga sparandet på 0,av BNP till ett underskott på -0,av BNP. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta vad gäller redovisning av offentliga finanser och formulering av mål för den ekonomiska politiken, med anledning av beslut?
fr · GR11883 · 2004-03-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:883 av () till försvarsminister om proposition om beredskap mot terroristdåd Den så kallade 11-septemberutredningen avlämnade sitt betänkande , alltså . Utredningen hade i uppdrag att skyndsamt kartlägga och analysera myndigheternas och de övriga offentliga organens samlade beredskap och förmåga att förhindra, bekämpa och i övrigt hantera omfattande terroristattentat och andra likartade extraordinära händelser i . Uppdraget har även innefattat en kartläggning och analys av myndigheternas och de andra offentliga organens möjligheter att i de angivna situationerna kunna samarbeta på ett effektivt sätt med svenska och utländska myndigheter och organisationer. I uppdraget har det även ingått att undersöka om nuvarande lagstiftning och annan rättslig reglering ger myndigheter och andra offentliga organ möjligheter att snabbt och effektivt vidta åtgärder för att förhindra, bekämpa och i övrigt hantera omfattande terroristangrepp och likartade extraordinära händelser. Betänkandet har remissbehandlats . Frågor och förslag som aktualiserats bereds nu inom olika departement. De frågor som behandlas i utredningen är mycket angelägna och måste hanteras . Det är nu över remisstiden gick ut. Därför vill jag veta vilka åtgärder ministern avser att vidta så att en proposition kan lämnas till och behandlas här .
fr · GR11884 · 2004-03-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:884 av () till justitieminister om uppklarning av våldtäktsbrott Professor vid ger i en debattartikel i en av morgontidningarna en skrämmande bild av den låga uppklarningsprocenten vid våldtäktsbrott. Hans bild stämmer väl överens med de uppgifter, som vi riksdagsledamöter fått från kvinnor, som mött många ungdomar, som utsatts för våldtäkt. Från Kvinnohuset i uppger man till exempel att man träffat flera flickor, som är helt rättslösa när det gäller våldtäkter. Bland dem finns ungdomar, som våldtagits och tidigare inte haft sexuella kontakter, men bedömts inte ha en chans i rätten. Till detta kommer den senaste tidens mycket allvarliga uppgifter om att flickor behandlats kränkande vid domstolsförhandlingar. Jag vill därför fråga justitieministern om han avser att ta initiativ, som kraftfullt ökar möjligheterna till uppklaring av våldtäktsärenden.
fr · GR11885 · 2004-03-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:885 av () till justitieminister om påföljd för brott I en artikel i kan man läsa om hur illa det kan vara ställt med vårt rättssystem. Fallet består av en smitning från en restaurangnota. Gärningsmannen greps på bar gärning och överlämnades till polisen. Detta resulterade i, efter en tre veckors funderingar hos åklagaren, att inget åtal väcktes! Motiveringen angavs till att ett åtal inte var påkallat från allmän synpunkt. Detta ställer en rad frågor. Jag anser att brott ska beivras och de som begår brott ställas inför domstol. När vårt rättssamhälle inte klarar att fullgöra sitt uppdrag leder det ofelbart till misstroende och risk att människor som utsatts för brott tar lagen i egna händer. Detta gäller såväl små som stora brott. Såvitt jag förstår har åklagaren i detta fall inte begått något fel ur formellt hänseende, och att det finns stöd för hans bedömning. Icke desto mindre är det som hänt oacceptabelt. De som skapar välfärden i vårt land ska inte behöva finna sig i att det inte är straffbart att begå brott mot näringsidkare, exempelvis inte betala för den mat man äter på restaurang @ restaurangägarens levebröd och inkomstkälla. Jag vill därför fråga statsrådet: Kommer justitieministern att göra en översyn av det regelverk som ger utrymme för brottslingar att slippa påföljd för sina brott?
fr · GR11886 · 2004-03-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:886 av () till justitieminister om sammanläggning av den allmänna och den särskilda beredskapspolisen Enligt uppgift finns två typer av beredskapspoliser i landet. Den allmänna och den särskilda beredskapspolisen, som ska kunna användas då särskilda skäl föreligger. Genomsnittsåldern är relativt hög i den allmänna beredskapspolisen. Utrustningen är otillräcklig och delvis föråldrad. Den allmänna beredskapspolisen finansieras över respektive polismyndighets ordinarie budget. Användningsområdet för den allmänna beredskapspolisen är högst begränsad. Den särskilda beredskapspolisen började utvecklas . Dessa har en allmänpolisiär utbildning omfattande teori och praktiska övningsmoment. Deras utrustning är i nivå med den ordinarie polisens. Personalen är huvudsakligen i åldern . Den särskilda beredskapspolisen utvecklas och administreras av . Finansieringen sker med medel från utgiftsområde 6, anslag Ordning och säkerhet. Den särskilda beredskapspolisen har hög kompetens samt är väl utrustad och lämpad för arbetsuppgifter inom sitt område. Enligt bör beredskapspolisen organiseras i en form. En sådan ordning skulle möjliggöra att föra över lämpliga personer från den allmänna beredskapspolisen till den särskilda beredskapspolisen samt komplettera deras utbildning och utrustning. Vad avser ministern att göra för att få en effektivare och mer välutbildad beredskapspolis?
fr · GR11887 · 2004-03-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:887 av () till justitieminister om bristen på poliser Möjligheten att använda beredskapspoliser med avtal har öppnats genom ändringen av 1§ i förordning (1986:616) om beredskapspolisen. De utgör en resurs i samhället som vid behov borde kunna tas i anspråk när ett uttalat behov finns. Exempelvis när man på grund av säkerhetsläget i världen fruktar terroristattentat och behovet av personal för bevakning av tänkbara angreppsmål som är prioriterade skyddsobjekt behövs. Enligt nuvarande bestämmelser kan beredskapspoliser som ingått avtal om sådan tjänstgöring på framställan från efter regeringsbeslut kallas in till polismyndigheterna då samhället har utsatts för eller riskerar att utsättas för särskilt svåra och påfrestande situationer från ordnings- och säkerhetssynpunkt. Kopplingen till begreppet svår påfrestning på samhället i fred gör det tydligt att det krävs nationella katastrofsituationer eller risk för sådana för att beredskapspoliser ska få kallas in. För att utöka möjligheten och göra det enklare att ta in beredskapspoliser med avtal i anspråk borde kravet på händelsens allvar sänkas så att beredskapspolisen kan användas för utrymning, annan bevakning eller ordningshållning vid omfattande olyckor. Jag menar att bedömningen av behovet att sätta in ytterligare personal och var behovet är störst görs i detta fall bäst av polisen själv. Min fråga till justitieministern blir: Avser ministern att verka för en sänkning av kraven för när beredskapspoliser får kallas in och på så sätt göra det möjligt för att, vid behov, själva kalla in beredskapspoliser som ingått avtal?
fr · GR11888 · 2004-03-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:888 av () till miljöminister om kärnenergi och fossila bränslen Enligt tidningsuppgifter vill elda restolja med hög svavelhalt vid . Detta som ett led i att kompensera för den energi som försvinner vid stängningen av den andra reaktorn vid kärnkraftverket i . Detta enligt utsago för att slippa importera el från smutsiga kolkraftverk i och . används anläggningen i bara sporadiskt som reservkraftverk. Den planerade omställningen innebär att det ska bli möjligt att elda med mer förorenad @ men billigare @ olja. Detta måste vara helt emot den svenska inriktningen av klimatpolitiken. Regeringens mål att avveckla kärnkraften, framför allt då den nu påskyndade processen att lägga ned kärnkraftverket i , kan uppenbart inte genomföras utan allvarliga miljökonsekvenser. Vilka åtgärder kommer miljöministern att vidta för att förhindra att kärnenergi ersätts med fossila bränslen av låg kvalitet och med hög miljöbelastning som följd?
fr · GR11889 · 2004-03-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:889 av () till statsrådet om hjärt- och kärlsjukdomar och alkoholkonsumtion Inom EU arbetar kommissionen med en handlingsplan för att begränsa förekomsten av hjärt- och kärlsjukdomar hos befolkningen. I medierna angavs ett antal faktorer och beteenden som en sådan kampanj skulle angripa. Bland de uppräknade saknades emellertid alkoholkonsumtionen som en viktig faktor. Eftersom sambandet mellan alkohol och förekomsten av hjärt- och kärlsjukdom är väl belagt är min fråga till statsrådet om han avser att verka för att också ska omfatta alkoholvanornas betydelse för uppkomsten av sjukdomar i hjärta och kranskärl.
fr · GR11890 · 2004-03-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:890 av () till jordbruksminister om en samlad fiskeriförvaltning för behöver en gemensam fiskeförvaltning. Detta konstaterades vid ett seminarium kring fiskefrågor i och . Fisket i är en gemensam resurs för och men det borde också vara ett gemensamt ansvar. Fisken känner inte av några nationsgränser och därför borde förvaltningen av denna resurs vara gemensam. Biotopen skiljer sig också från kringliggande vatten. Öresundstorsken är exempelvis ett helt lokalt lekbestånd som bör skyddas av lokala förskrifter baserade på lokala förhållanden. Det är därför olyckligt att fisket i bygger på nationella kvoter av torsk och inte på en lokal förvaltningsplan. Vidare kan man konstatera att de svenska och danska reglerna för exempelvis fredningstider och minimimått kan skilja sig mellan länderna. Detta är knappast rimligt för ett sådant litet gemensamt fiskevatten som . Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att få till stånd en gemensam fiskeförvaltning för ?
fr · GR11891 · 2004-03-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:891 av () till statsrådet om Stockholmsberedningen Företrädare från flera olika tunga organisationer i vill att Stockholsmberedningen ska få fortsätta sitt arbete. Liknande önskemål finns också bland kommunerna i . Man menar att regionen inte kommer att kunna lösa sina stora infrastrukturprojekt på egen hand, utan att det behövs en sammanhållande kraft. Man menar att Stockholmsberedningen har varit och även framgent kan vara denna kraft. Jag anser mot bakgrund av detta att det finns starka skäl att överväga en fortsättning för Stockholmsbredningens arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om hon är beredd att överväga att låta beredningen fortsätta arbeta.
fr · GR11892 · 2004-03-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:892 av () till finansminister om punktskatt på bränsle Punktskatt utgår inte enligt lag (1994:1776) om skatt på energi 2kap. 2§3 på bränsle som tillhandahålls i en särskild förpackning om högst en liter. Lagstiftningen har fått en del oönskade konsekvenser för miljön. Genom att förpackningar om högst en liter är skattebefriade från energiskatt och koldioxidskatt kommer konsumtionen att styras mot denna typ av förpackning. Detta innebär att enlitersförpackningar kommer att dominera utbudet på marknaden. Dessa är mer energikrävande vid såväl tillverkning som transporter. Eftersom skatterna är motiverade av miljöskäl blir denna miljöskatt kontraproduktiv för miljön. Konsumenter efterfrågar något större förpackningar som även ska vara hanterbara. Detta innebär att förpackningar för bränsle upp till borde vara skattebefriade av miljöskäl. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att miljöanpassa lagstiftningen för förpackningar av bränsle?
fr · GR11893 · 2004-03-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:893 av () till statsrådet om föräldrars möjlighet att välja förskola Det finns en skyldighet för kommunen att försöka tillgodose föräldrars önskemål vad gäller skola, men motsvarande skyldighet vad gäller förskola saknas. I maxtaxans kölvatten har många alternativa förskolor ekonomiska bekymmer, men saknar kommunernas möjligheter att täcka underskott i verksamheten med överskott från andra verksamheter eller skattehöjningar. Föräldrakooperativ, dagbarnvårdare, flerfamiljssystem och privat drivna förskolor runtom i landet känner nu av att kommunerna motverkar alternativ barnomsorg och förskoleverksamhet på olika sätt. För små barn gäller minst lika väl som för större att en lösning inte passar alla barn. Det är därför av synnerlig vikt att en mångfald av omsorg och pedagogik erbjuds föräldrar och barn även före skolåldern. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa föräldrars möjlighet att välja den förskola som bäst passar deras barn, oavsett vilken huvudman den har?
fr · GR11894 · 2004-03-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:894 av () till kulturminister om grannlands-TV Inom ramen för det nordiska samarbetet pågår ett intensivt arbete för att eliminera så många gränshinder som möjligt. Att underlätta för de nordiska medborgarna i deras kontakter över landsgränserna är något helt avgörande för samarbetets legitimitet. Inom kultur- och medieområdet har det , med skiftande intensitet, pågått ett arbete som ska möjliggöra för medborgarna att på television se varandras public service-kanaler och för att kunna se varandras text-TV-sändningar @ ett arbete som gått alltför långsamt på grund av ekonomiska, upphovsmannarättsliga, tekniska och politiska faktorer. Inom samtliga länder pågår just nu ett arbete i syfte att digitalisera televisionens distribution vilket också öppnar upp förbättrade möjligheter för grannlands-TV. Ambassadör har, efter uppdrag, avlämnat en rapport där ett antal förslag presenteras för att påskynda arbetet med grannlands-TV och ömsesidiga text-TV-utsändningar. Med anledning av dels den nämnda rapporten, dels att arbetet hitintills gått alltför långsamt vill jag fråga ministern vad hon avser att ta för initiativ för att påskynda arbetet med grannlands-TV och ömsesidig text-TV-utsändning?
fr · GR11895 · 2004-03-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:895 av () till miljöminister om omprövning av vattendomar På många håll i landet finns behov av en omprövning av gamla vattendomar. De allra flesta av de äldre vattendomarna har vattenhushållningsbestämmelser som med dagens synsätt ter sig otidsenliga när det gäller rätten att innehålla vatten. Det finns knappast något vattendom som kräver minimitappningar i den nivå som utgör utgångspunkt för vad som bör eftersträvas, nämligen den naturliga lågvattenföringen. Ur naturmiljö- och landskapsbildssynpunkt är detta ett problem som i och för sig varierar i storlek beroende på var man befinner sig i geografin. Ur fisksynpunkt är frånvaron av vatten eller för lite vatten direkt förödande för de strömlevande arterna. Många andra problem följer också i spåren av minimal vattenföring. I och har dessa frågor uppmärksammats av berörda kommuner och länsstyrelser. Mot bakgrund av de allmänna värderingar kring dessa frågor som råder har man sökt att få otidsenliga vattendomar omprövade men stött på stora bekymmer att nå framgång med detta. Som vision för detta arbete har man slagit fast att man vill återskapa ett hållbart älvsystem med variationsrika natur- och kulturmiljöer. Man bejakar självfallet en fortsatt hög kraftproduktion men vill också tillgodose dagens krav på biologisk mångfald, kulturella och sociala värden som ger bra boendemiljöer. Vilka åtgärder är miljöministern beredd att vidta för att underlätta omprövning av gamla otidsenliga vattendomar?
fr · GR11896 · 2004-03-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:896 av () till statsrådet om uttagningen av kvotflyktingar I irakiska , bland annat i området kring , finns det kvinnor som befinner sig på kvinnohus. Dessa kvinnor gömmer sig, trots befintlig lagstiftning men i väntan på dess implementering, på dessa kvinnohus för att de riskerar att utsättas för så kallade hedersrelaterade mord. har bestämt att kan ta emot 1840 kvotflyktingar . Denna kvot har dock inte fyllts . I arbetet med att fylla den ram som angivit och därmed öka uttagningen skulle det enligt min mening vara av stor betydelse att rikta fokus mot gömda kvinnor som riskerar att utsättas för så kallade hedersrelaterade mord. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att uttagningen av kvotflyktingar ska inriktas på kvinnor som riskerar att utsättas för så kallade hedersrelaterade mord?
fr · GR11897 · 2004-03-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:897 av () till utrikesminister om situationen för hmongfolket i I anslutning till folkmordskonferensen arrangerades av på . I denna utställning ingick bland annat reportage och bilder av den brittisk-australiske fotografen från ett läger med motståndare tillhörande hmongfolket, som bekämpar den laotiska armén. Striderna mellan denna spillra av hmongsoldater och den laotiska armén framställdes av Blekingsop som ett folkmord på hmongfolket. Det görs också gällande att bedriver kemisk krigföring i . Dessa påståenden är knappast trovärdiga. Vad Blekinsops bilder visar är en rest av special forces som skapades av CIA under krig . Den rekryterades ur en av general falang av hmongfolket, mot löfte om ett eget kungadöme åt hmongfolket. Blekingsop har all rätt att framföra åsikten att dessa strider mellan en spillra från krigen i och laotiska regeringen kan betraktas som folkmord. Inte helt oväntat hyser andra en helt annan uppfattning om vad Blekinsops bilder visar, då det är mindre vanligt att gerillabekämpning betraktas som folkmord. Likafullt får Blekinsops version något av officiell status då den finns länkad till hemsida. Därför vill jag fråga utrikesministern: Vad avser ministern att göra för att klargöra den svenska ståndpunkt om hmongfolkets situation i för den svenska allmänheten och för den laotiska regeringen?
fr · GR11898 · 2004-03-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:898 av () till utrikesminister om rättegången mot HRFT startade rättegången mot styrelsemedlemmarna i (). De står anklagade för otillåtet samarbete med internationella organisationer (läs FN, och ) och för att ha utan tillåtelse insamlat bidrag via Internet. Denna fråga om otillåten insamling är det som rättegången främst kommit att handla om. HRFT är den enda organisation i som kan erbjuda behandling och rehabilitering för personer som lider av sviter efter hungerstrejk, och det är just för detta ändamål som de insamlade medlen var avsedda. Enligt min mening är det lika oroande som ironiskt att den turkiska staten står i rättslig konflikt med en människorättsorganisation som HRFT mitt under pågående reformarbete. Ironin blir särskilt tydlig då man betänker att rättsprocessen utspelar sig i då febrilt söker framställa sina ambitioner att möta Köpenhamnskriterierna som trovärdiga. Utrikesministern har i ett tidigare svar gett beskedet att den , via ambassaden i , noggrant bevakar rättegången mot HRFT och att regeringen följer utvecklingen med reformarbete på nära håll och att det inte kan betraktas nått tillfredsställande resultat vad beträffar främst genomförandet. Med hänvisning till pågående rättegång mot HRFT och till kommande förhandlingarna om turkiskt EU-medlemskap vill jag fråga utrikesministern : Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta för att påverka den turkiska regeringen att som ett led i reformarbetet tillåta MR-organisationer att verka i landet?