ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111520 · 2004-08-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:1520 av () till statsrådet om statsstöd till Lastvagnar i Lastvagnars framtid i är i högsta grad osäker. Valet mellan en utbyggd eller en nedlagd anläggning, där totalt ca 10000 jobb i står på spel, är beroende av regeringens hantering av de ansökningar om statligt stöd som inkommit med. Tillföljd av för statsstöd är regeringens agerande gentemot helt avgörande i detta sammanhang. Regeringen har enligt uppgift givit besked om att kan beviljas i stöd, men har också indikerat att ett mer omfattande stöd kan vara aktuellt. har uppgivit att behöver ta ställning till det transportstöd som sökt, och det investeringsbidrag på som ansökt för en ny lackeringsanläggning. Regeringens agerande i denna fråga tycks dock ha avstannat. I citeras statsrådet pressekreterare sägande: "Vi vill nu föra en dialog med ." Det är mycket angeläget för de anställda vid , liksom för hela och , att denna vilja omsätts i praktisk handling. Avser regeringen att hos söka klartecken för beviljandet av ett stöd till Lastvagnar som kan trygga anläggningens framtid i och, i så fall, när?
fr · GR111521 · 2004-08-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:1521 av () till statsrådet om om 24-timmarsmyndigheten har i rapporten styr den elektroniska förvaltningen? granskat regeringens och myndigheternas arbete med att införa elektronisk förvaltning. Vid granskningen har man funnit att elektroniska tjänster som i första hand medför nytta för medborgare och företag inte prioriterats. Myndigheterna har främst satsat på enklare informationstjänster som ger ökad intern kostnadseffektivitet. Avancerade interaktiva e-tjänster är fortfarande relativt ovanliga. Rapportens slutsats är att regeringens styrning av myndigheternas arbete med att införa elektronisk förvaltning har varit otydlig och att bättre förutsättningar behövs för myndigheternas utveckling av e-tjänster. bedömer också att fått mycket begränsad information från regeringen beträffande den faktiska utvecklingen av e-förvaltningen. Inom samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt inom länsförvaltningen finns stora möjligheter att förbättra servicen till medborgarna genom utveckling av nya e-tjänster hos statliga och kommunala myndigheter. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av och slutsats att regeringens styrning av myndigheternas arbete med att införa elektronisk förvaltning är otydlig?
fr · GR111522 · 2004-08-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:1522 av () till justitieminister om specialfängelse Tre fängelser har utsatts för rymningar: Kumla , och senast . Det var emellertid inte förrän efter den tredje rymningen som lite mer på allvar tog till sig den faktiska verkligheten: att den förda politiken misslyckats. Brottslingarna ska sitta inne och vanliga, hederliga medborgare ska lugnt kunna utgå från att det är ett faktum. Jag föreslog till att det skulle byggas en sluten allra grövsta brottslingarna i . pratar, pratar och pratar och lovar, lovar och lovar, men när kommer de konkreta åtgärderna i stället för fler utredningar och otillräckliga resurser? Det är många frågor som ännu är obesvarade i detta ärende och en inriktning av placering, byggstart och så vidare måste klarläggas, så att en region som kan förbereda sig för att erbjuda en placering i vårt län. Jag vill ställa följande fråga till justitieminister : När kan mer preciserade underlag presenteras för ett nytt specialfängelse?
fr · GR111523 · 2004-08-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1523 av () till utbildningsminister om studenters försörjningsmöjligheter Den förra stora högskolepropositionen från regeringen hette Den öppna högskolan. Där fanns förslag för göra högskolan tillgänglig för fler. Tyvärr släpar arbetet med studenternas trygghetssystem efter. En utredning presenterades , men ännu har inga skarpa förslag presenterats från regeringen. Studenternas sommaruppehåll skapar en osäkerhet när det gäller försörjningen. Möjligheten att läsa sommarkurser finns, men anordnas inte vid alla lärosäten och i för alla studenter relevanta ämnen. Sommarkurser förbrukar också studiemedel som kanske bättre hade använts för studentens ordinarie utbildning. Möjligheten till sommarjobb finns, men fribeloppets begränsningar kan göra att studenten tjänar för mycket pengar och därefter tvingas betala tillbaka delar av studiemedlen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att öka studenternas försörjningsmöjligheter ?
fr · GR111524 · 2004-08-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1524 av () till näringsminister om apotekens tillgänglighet har närmare 90 miljoner kundbesök . En stor del av dessa kundbesök görs av personer som är sjuka eller funktionshindrade. Det är bland annat av detta skäl viktigt att butiker är tillgängliga. Det är därför märkligt att apoteken saknar såväl handikappanpassade som vanliga kundtoaletter. Ett av målen för handikappolitiken är att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. Frågan om kundtoaletter på kan tyckas obetydlig men det är just denna typ av hinder som sammantaget gör samhället otillgängligt för personer med funktionshinder. När det gäller ett statligt ägt företag som borde regeringen utöva en ägarstyrning som är i linje med de handikappolitiska målen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Avser statsrådet att vidta åtgärder så att handikappanpassade kundtoaletter inrättas i butiker?
fr · GR111525 · 2004-08-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:1525 av () till kulturminister om rätt till bestämmande över placering av askan efter kremering dog en ung kvinna av cancer, och hennes önskan och vilja var att bli kremerad efter sin död. Hennes önskan var också att hälften av kremeringsaskan skulle placeras i familjegraven och hälften spridas för vinden på en naturskön plats högt uppe på en ås. Kvinnan har fortfarande inte fått gravfrid, då anhöriga inte lyckats i försöken att kunna uppfylla hennes önskan. Deras begäran är inte orimlig; värdigheten och respekten för den avlidna kvarstår. Lagstiftningen bygger på gamla traditioner från den tid när kyrka och stat var ett och har inte anpassats till dagens situation. Om synnerliga skäl finns kan länsstyrelserna ge dispens från de mycket strikta regler som gäller för gravsättning. I detta fall gjordes först ett undantag, som senare togs tillbaka, eftersom det ansågs bygga på ett missförstånd om sakförhållandena. Att hantera anhöriga och en ung människas kvarlevor på detta sätt är ovärdigt både för de berörda och för samhället. Min fråga till ministern blir då följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att få till stånd en ändring i nu gällande lagstiftning så att avlidna och deras anhöriga får ett ökat inflytande över hur och var kremeringsaskan får placeras?
fr · GR111526 · 2004-08-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:1526 av () till socialminister om kommunerna och äldrevården Regelbundet kommer rapporter om missförhållanden inom dagens äldrevård. Rapporterna handlar bland annat om att de gamla måste läggas alltför på grund av personalbrist, att de får otillräcklig hjälp att sköta hygienen och att de sällan eller aldrig får möjligheter att komma ut i friska luften. Många kommuner har en ansträngd ekonomi. Kommunerna ska självklart följa gällande lagstiftning. De ska dels följa socialtjänstlagen och annan lagstiftning, dels kommunallagens krav på en budget i balans. I verkligheten innebär detta dock ett moment22-dilemma för kommunerna. En ökning av resurserna till äldrevården innebär tyvärr ofta att kommunen tvingas att dra ned verksamheten inom andra områden som också är i akut behov av resurser. Det kan till exempel gälla barn som far illa, missbruksvård eller stödet till funktionshindrade. Det kan också innebära att förskola och skola får sparbeting som leder till större klasser och barngrupper och att barn i behov av särskilt stöd inte får den lagstadgade hjälpen som de behöver. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga socialministern vilka åtgärder han tänker vidta för att kommunerna ska kunna säkerställa en väl fungerande äldrevård utan att andra verksamhetsområden drabbas och ha budgeten i balans.
fr · GR111527 · 2004-08-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:1527 av () till utrikesminister om EU:s ansvar i Situationen i i västra är fortsatt mycket svår för den civila befolkningen. Massvåldtäkter, urskillningslöst dödande, plundring, brännande av byar, listan kan göras lång när det gäller vad den regeringsunderstödda Janjawidmilisen utsätter befolkningen i för, allt i folkfördrivningens namn. Allt tyder på att det pågår ett folkmord i , mitt framför världens ögon. Enligt en EU-ledd utredningsgrupp som återvänt från är inte situationen i regionen att klassa som ett folkmord. EU:s bedömning av situationen i tyder på en politisk ovilja från EU-håll att agera med de medel som situationen kräver. I en artikel i , slår och fast att "skall hanteras som ett folkmord" och att situationen "skall hanteras med samma allvar och brådska som ett folkmord". Mot bakgrund av ovan sagda önskar jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vad gör ministern för att sprida sin inställning och för att påverka EU att hantera och definiera det som pågår i som ett folkmord, så att EU kan gripa in med de politiska och militära medel som situationen kräver?
fr · GR111528 · 2004-08-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:1528 av () till utrikesminister om konsekvenserna vid privatisering av krig Den internationella rätten, inklusive den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna, måste följas av alla stater. En stat har ansvar för samtliga personer under sitt befäl. Men när krig privatiseras förs ansvar över till storföretag, säkerhetsföretag, legoknektar och yrkesmördare. Ansvaret blir oklarare, vem ställs till ansvar för eventuella övergrepp? Den okontrollerade utveckligen oroar även det internationella och säkerhetsföretag. Det är därför angeläget att gråzoner i ansvarsfrågan synliggörs och åtgärdas. Det är också angeläget att uppmärksamma att privatiseringen av krig och konflikter är ett sätt att kringgå den , . Enskilda länders lagstiftning är oftast otillräcklig och konventionen har få undertecknare. Jag vill fråga: Vilka initiativ har utrikesministern vidtagit för att klarlägga konsekvenserna för folkrätten liksom för den internatinella brottmålsdomstolen, ICC, vid privatisering av krig och konflikter?
fr · GR111529 · 2004-08-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:1529 av () till justitieminister om lagen om allmän inpasseringskontroll i kriminalvården beslöt om så kallad allmän inpasseringskontroll i kriminalvården. Lagen trädde i kraft . Lagen ger möjlighet att besluta om att samtliga personer som passerar in i en viss sluten anstalt eller ett visst häkte ska kroppsvisiteras. Det kan bland annat ske med så kallad metallbåge. Enligt det beslut som riksdagsmajoriteten ställde sig bakom får inpasseringskontroll endast ske i taget. Därefter måste en ny ansökan lämnas in om man vill att kontrollen ska fortsätta. Detta riskerar att leda till ständigt återkommande ansökningar. Enligt min uppfattning är behovet av säkra och trygga anstalter och bör fortgå permanent. Införandet av den numera möjliga inpasseringskontrollen har gått trögt och tog fart först efter ett antal mycket allvarliga rymningar eller fritagningar. En av orsakerna är kriminalvårdens kärva ekonomi då kostnaderna för kontrollen är avsevärda. Vetskapen om att det finns ett stort antal mobiltelefoner och andra otillåtna föremål inne på våra anstalter gör att införandet av inpasseringskontroll måste påskyndas och kontrollen måste pågå och . Med kännedom om de allvarliga rymlingar eller fritagningar som ägt rum vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Är justitieministern beredd att omgående ändra lagen om allmän inpasseringskontroll så att den gäller tills vidare och anstalterna inte behöver göra nya ansökningar ?
fr · GR111530 · 2004-08-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:1530 av () till statsminister om statliga utredningars oberoende Svenska statliga utredningar har länge förknippats med stor integritet, oberoende och självständighet. Men den bilden naggas rejält i kanten när den statliga enmansutredaren och tillika socialdemokratiska riksdagsledamoten presenterade sin alkoholinförselutredning. Den statliga utredningens förslag att ensidigt sänka spritskatten skvallrar om att utredningen styrts av starka statliga intressen. förslag är förvånande inte bara från utgångspunkten att det går på tvärs mot den svenska traditionen att försöka styra konsumtion mot alkoholsvagare alternativ som öl och vin. Det är också uppenbart att enmansutredarens förslag ensidigt gynnar försäljning av sprit där det finns ett statligt ägt och dominerande bolag medan den privat dominerande bryggerinäringen föreslås få fortsätta verka med villkor som driver upp importen av utländskt öl och med konkurrens från en omfattande smuggling och svartförsäljning. Till det betänksamma hör också att den statliga utredningens förslag ensidigt tillgodoser det som varit det publikt framförda kravet från vd:n för statliga Systembolaget. Den statliga utredningens oberoende och integritet kan mot denna bakgrund ifrågasättas och därför vill jag fråga statsministern: Hur avser statsministern att agera för att försäkra sig om att statliga utredningar verkligen görs oberoende och självständiga, också gentemot regeringen och starka statliga intressen?
fr · GR111531 · 2004-08-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:1531 av de () till statsrådet om bilstöd för funktionshindrade Att pengarna till bilstöd till funktionshindrade tar slut är slut har blivit en evigt återkommande följetong. i konstaterar i sitt delårsbokslut bland annat följande: Antalet utbetalade bilstöd januari@maj 2004 uppgår till 781 stycken. Detta har sammantaget inneburit att utgifterna för bilstöd ökat jämfört med . Det kan också jämföras med 843 stycken utbetalade bilstöd . Av utbetalningarna utgör anpassningar 239 stycken (januari@maj 2004) jämfört med 253 stycken (januari@december 2003). Under en följd av år har anslaget för bilstöd tagit slut . Bilstödet är till skillnad från andra försäkringsslag ett ramanslag som inte får överskridas. När anslaget tar slut saknas därmed lagstöd för fortsatt utbetalning. Det har skett allt tidigare och för skedde detta . Det har inneburit att en allt större andel bilstödsutbetalningar flyttas över till kommande års anslag. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med att pengarna till bilstödet ständigt tar slut ?
fr · GR111532 · 2004-08-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:1532 av () till utbildningsminister om framförhållning för kvalificerade yrkesutbildningar När kommunernas tvingande skyldighet att betala interkommunala ersättningar för påbyggnadsutbildningar med riksintag upphör kommer en del utbildningsanordnarne att omarbeta sina utbildningar för att rymmas inom KY, kvalificerade yrkesutbildning. Vreta-Västerbyskolan i är en stor aktör då det gäller utbildning inom jord- och skogsbruket. Inom jordbruk har man cirka hälften av landets elever. Utbildningarna uppfyller uppställda kvalitetskrav. Vreta-Västerbyskolans jord- och skogsbruksutbildningar startar , en tidpunkt anpassad till näringslivets behov. , som beslutar om vilka KY som ska finansieras, kan inte fatta beslut förrän statsbudgeten är behandlad i . , 2003, togs beslut först . Det är uppenbart att avsaknaden av besked om utbildningen blir av kan komma att resultera i ett bortfall av sökande såväl som besatta utbildningsplatser. Utöver det försämrar den korta framförhållningen planeringsförutsättningarna för utbildningsanordnarna. förordar en yrkeshögskola med god framförhållning snarare än KY. Mot bakgrund av de ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vad avser ministern att göra för att öka framförhållningen inom de kvalificerade yrkesutbildningarna?
fr · GR111533 · 2004-08-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:1533 av () till statsrådet om ombildning av hyresrätt till bostadsrätt Lagen om allmännyttiga bostadsföretag innebär att ombildning av hyresrätt till bostadsrätt försvåras. Lagen har specifikt resulterat i att ombildning i försvårats. Majoriteten av avslag på begäran om ombildning har skett just i . Trots att bostadsföretaget, kommunen och de boende är överens om att ombildning bör ske, så räcker detta ofta inte för att ansvarig myndighet ska bifalla ombildningen. Konsekvenserna blir orimliga. Det ansvariga statsrådet har utlovat en översyn av lagstiftningens konsekvenser. Därför vill jag fråga statsrådet om han avser att vidta några åtgärder med anledning av de orimliga konsekvenser som uppstår när ombildning av hyresrätt till bostadsrätt förhindras.
fr · GR111534 · 2004-08-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:1534 av () till statsrådet om vräkningar och hemlöshet Antalet vräkningar uppges öka @ även vräkningar av barnfamiljer. Därmed ökar också risken för att en del av familjerna hamnar i hemlöshet. Anledningen till vräkningar är bland annat upprepade hyresskulder och störningar i boendet. I propositionen 2003/04:94 konstaterar regeringen att den lagstiftning som finns kring vräkning av boende i hyresrätt inte har fungerat särskilt väl. Därför vill jag fråga statsrådet om han avser att vidta några åtgärder med anledning av problemet med vräkningar.
fr · GR111535 · 2004-08-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:1535 av () till statsrådet om flyktingbarn Det har snart gått svarade mig att hon prioriterar frågan om barnens situation i asylprocessen. Men inget av betydelse har skett. far flyktingbarnen illa i . Vid upprepade tillfällen har vi i medierna fått ta del av tragiska öden om barn som helt förlorat kontakten med sin omvärld. Listan kan göras lång på barn som farit illa eller behandlats illa i samband med att deras familjers asylärenden behandlats. har föresatt sig att följa och utlänningslagens portalparagraf. , Amnesty, FN:s flyktingkommissarie med flera har dock riktat skarp kritik mot för att vi inte levt upp till våra föresatser. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon tänker vidta för att i fortsättningen kommer att leva upp till och utlänningslagens portalparagraf när det gäller asylsökande barn.
fr · GR111536 · 2004-08-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:1536 av () till justitieminister om trafikövervakning Enligt årliga genomgång av rapporterade rattfyllerier, fortkörningar och bältesbrott i landets 21 polisområden är sämst på trafikövervakning bland samtliga län i hela landet. , chef för trafikpolisen i , säger att förklaringen är enkel @ nämligen brist på personal. har antalet trafikpoliser i minskat från 40 till 16. säger att polisen helt enkelt inte hinner vara ute på vägarna i samma utsträckning som . Han hävdar att för att trafikövervakningen i ska hamna på åtminstone acceptabel nivå så behövs ytterligare tio poliser. Det finns dock inga beslut om att ska få fler trafikpoliser. Läget är väldigt allvarligt. forskningschef uppskattar att ca 50 liv skulle kunna räddas i trafiken om trafikövervakningen i hela landet vore lika bra som i den är i de bästa länen. Det innebär att om inte polisbristen i åtgärdas så riskerar ett antal gävleborgare att dö i trafiken. Avser justitieministern att vidta åtgärder som innebär att polisbristen åtgärdas så att även län som kan utföra trafikbevakning som håller en acceptabel nivå?
fr · GR111537 · 2004-08-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:1537 av () till justitieminister om brottsoffrens och anhörigas ställning För den person som blir dömd till rättspsykiatrisk vård är utgångspunkten att hemlandstinget betalar för vården samt utreder var denna ska bedrivas. Man tar då hänsyn till var den dömdes anhöriga bor. Praxis innefattar även att hänsyn kan tas till brottsoffrens hemort, men då krävs att brottet varit spektakulärt eller anmärkningsvärt. Lagen kräver alltså inte att hänsyn automatiskt tas till var brottsoffren bor, vilket kan vara ett brott mot EG-rätten. Med anledning av detta vill jag fråga justitieminister om han avser att vidta några åtgärder för att stärka brottsoffrens och anhörigas ställning.
fr · GR111538 · 2004-08-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:1538 av () till justitieminister om skadestånd En gärningsman kan i få del av halva det skadestånd som borde tillfalla brottsoffret. En kvinna som misshandlats av sin man och fått skadestånd för detta kan tvingas dela skadeståndet med honom när de skiljer sig. Har kvinnan inte hunnit att ta ut skilsmässa när skadeståndet betalas ut kan maken alltså få del av pengarna vid bodelningen, trots att han är gärningsman. På samma sätt fungerar det om en förälder förgriper sig på något av barnen och döms att betala skadestånd. Makarna är fortfarande gifta när skadeståndet betalas och den skyldige maken ådrar sig en skuld till staten genom betalningen. Vid en kommande skilsmässa och bodelning kan den icke skadeståndsskyldige maken i praktiken få stå för halva skadeståndsskulden. Det finns jämkningsregler i som kan tillämpas vid bodelning. Dessa fungerar dock uppenbarligen inte. Avser justitieministern att vidta några åtgärder för att undanröja dessa missförhållanden?
fr · GR111539 · 2004-08-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1539 av () till statsminister om romernas situation i OS-värdlandet värdskap för de har använts som ursäkt för att organisera vräkningar av romer på flera håll. De lokala myndigheterna utnyttjar, vanligen på falska grunder, förevändningen att marken behövs för att bygga sportanläggningar. Detta enligt () som citerar Nationella kommissionen för mänskliga rättigheter. Även för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har enligt tidningen dragit samma slutsats i en rapport om . Romerna är en av fem nationella minoriteter. De har utsatts och utsätts fortfarande för diskriminering, förföljelse och maktövergrepp. Majoritetssamhällets skuld gentemot romerna är stor. Men frågan om diskriminering av romer gör inte halt vid nationsgränser. Uppgifterna i verkar tyvärr trovärdiga. Som ett av de länder som skickar en delegation till de i anser vi att även har en skyldighet att reagera mot trakasserier och förföljelse i anslutning till spelen. De står i skarp kontrast till deklarationer som gjorts i stil med att "2004 stöder initiativ som behandlar människor med värdighet och respekt". Jag frågar därför statsminister : Är statsministern beredd att vidta några åtgärder för att klargöra för OS-värdlandet att vräkningen av romer är oacceptabel?
fr · GR111540 · 2004-08-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1540 av () till justitieminister om brottsofferskadestånd när misstänkt gärningsman är Eftersom personer inte kan åtalas görs sällan brottsutredningar i fall där personer i denna åldersgrupp misstänks vara förövare. Detta leder i sin tur till att fallets brottsoffer inte kan få ut skadestånd av . Skadeståndet från finns till för dem som inte är försäkrade mot brott på annat sätt. Vid ett fall där en brottsutredning inte görs blir således brottsoffret helt utan ekonomiskt skydd. Ett brottsoffer kan med andra ord bli utan ekonomiskt skydd enbart för att en misstänkt gärningsman är . En särskilt utsatt grupp i detta sammanhang är unga människor, eftersom de är den grupp som i allra högst grad drabbas av brott utförda av unga gärningsmän. Enligt uppgifter anmäldes ungefär 2500 sådana här brott med misstänkt förövare under , därefter har ingen statistik tagits fram. Min fråga till justitieminister är: Avser ministern att vidta några åtgärder som syftar till att bättre trygga situationen för brottsoffer där misstänkt gärningsman är ?