ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121467 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1467 om nyrekrytering till sportskytte har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att rekryteringen till sportskyttet inte försvåras genom det förslag till skärpt vapenlag som har remitterat. Jag har åtagit mig att svara på frågan. Utformningen av vapenlagen handlar till stor del om att göra avvägningar mellan att ge utrymme för legal användning av vapen och att begränsa risken för att vapen hamnar på den illegala marknaden. I den bedömningen måste det vägas in att antalet legala vapen som på olika sätt har försvunnit har ökat . Det är en utveckling som regeringen inte kan acceptera. I det förslag som nu har remitterat föreslås därför ett antal åtgärder för att förstärka kontrollen av vapen. Ett av dessa är att den målskytt som vill ha fler vapen ska visa att han eller hon också använder de vapen som det redan finns tillstånd för. På det sättet kan den som är aktiv skytt få tillstånd till fler vapen som färre oanvända vapen kommer att finnas ute. Enligt förslaget bör samråda med målskytteorganisationerna innan den utfärdar de närmare föreskrifterna om hur användningen ska styrkas, för att på så sätt tillvarata sportskyttarnas intresse. Den föreslagna ordningen är avsedd att skapa balans mellan de båda intressen som det här är fråga om. Förslaget är nu ute på remiss och jag kommer noga att följa den fortsatta beredningen där remissinstansernas synpunkter utgör en viktig del.
frs · GR121468 · 2004-08-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1468 om beredskap inför översvämningar har frågat statsrådet om hon tänker vidta några åtgärder för att förbättra beredskap vid hantering av översvämningar. Frågan har överlämnats till mig. I är det som huvudregel kommunerna själva som ansvarar för den lokala räddningstjänsten. Skälet är bland annat att kommunerna kan anpassa räddningstjänstorganisationen efter lokala förhållanden. Det kan innebära olika mål för olika kommuner. På det sättet kan effektiviteten öka i det olycksförebyggande och skadeavhjälpande arbetet. Flera statliga myndigheter stöder kommunerna i deras arbete med att förebygga och hantera naturolyckor. är en av dessa myndigheter. har ansvar för att översiktligt kartera bebyggda områden för att kartlägga risk för ras, skred och översvämningar. Vidare utförs sådana karteringar bland annat av . Ett av syftena med översvämningskarteringarna är att kommunerna ska kunna använda materialet som ett planeringsunderlag i sin översiktliga fysiska planering och kunna göra mer detaljerade studier. Karteringarna ska också kunna användas av räddningstjänsten för att planera sina insatser med utgångspunkt från den kunskapen. Vidare kan nämnas att det Nationella centrumet för erfarenhetsåterföring (NCO), och gemensamt planerar att ha en internationell konferens i på temat Lessons learned from accidents. Ett syfte med är att förbereda EU:s bidrag till kommande världskonferens i () om förebyggande av katastrofer på global nivå. Detta arbete kan också få betydelse för löpande arbete i med att förebygga och begränsa effekterna av naturkatastrofer. Regeringen tar frågan om översvämningsrisker på största allvar. Regeringen har bedömt det som angeläget att följa upp erfarenheterna av sommarens översvämningar och har därför gett , , , länsstyrelserna i , , respektive , , samt i uppdrag att redovisa erfarenheterna av sommarens översvämningar i . Länsstyrelserna ska även belysa berörda kommuners erfarenheter. Uppdraget ska redovisas . Jag vill också nämna att det inom bereds ett direktiv till en särskild utredare som bland annat ska se över vissa frågor när det gäller de förebyggande åtgärder som vidtas mot naturolyckor i form av bland annat översvämningar.
frs · GR121469 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1469 om rymningar från slutna anstalter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa rymningarna från slutna kriminalvårdsanstalter i . Att flera rymningar inträffat på så är synnerligen allvarligt. Att detta dessutom kunnat ske från två av kriminalvårdens säkraste anstalter, Kumla och , gör situationen än allvarligare, särskilt mot bakgrund av att det var det skedde en rymning från en anstalt med så hög säkerhetsnivå. har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att möjliggöra en förbättrad säkerhet vid anstalterna. Genom ny lagstiftning har kriminalvården fått möjlighet att registrera intagna som utgör särskilda säkerhetsrisker i ett centralt register. Detta har förbättrat informationsutbytet inom kriminalvården och underlättat arbetet med att differentiera de intagna för att förhindra att olämpliga klientkonstellationer uppkommer. har kriminalvården möjlighet att besluta om allmän inpasseringskontroll på anstalter och häkten. För att förhindra att mobiltelefoner används på anstalterna har kriminalvården också fått möjlighet att störa mobiltelefontrafiken inom anstalten. Rymningarna är uttryck för att svensk kriminalvård befinner sig i en helt ny situation. Jag kommer därför omgående att vidta en rad åtgärder för att förbättra säkerheten inom kriminalvården. En anstalt med extra hög säkerhet kommer att inrättas för de farligaste intagna. Skalskyddet kommer att förbättras genom fler hinder runt anstalterna, bättre kameraövervakning och ett utökat larmsystem. Underrättelsearbetet mellan polis och kriminalvård kommer att förbättras. Jag har redan sett till att den polisiära närvaron har förstärkts vid de mest belastade anstalterna. Självfallet kommer jag också att kräva att kriminalvården utnyttjar den lagstiftning som finns för att upprätthålla säkerheten. Mobiltelefonstörningar och allmän inpasseringskontroll måste tas i bruk. Men det kan behövas ytterligare åtgärder. Regeringen har därför beslutat om en oberoende och övergripande granskning av rymningarna. Som särskild utredare har landshövdingen tillsatts. Granskningen ska särskilt avse frågor om regelverk, rutiner, användning av tekniska hjälpmedel, anstalternas utformning samt formerna för samverkan mellan kriminalvårdens aktörer. Även andra förhållanden som kan ha haft betydelse för händelseutvecklingen ska beaktas. Syftet med granskningen är att dra slutsatser om vilka förändringar som kan behövas för att för framtiden öka möjligheterna att förutse, förebygga och ingripa vid rymningar från anstalter med förhöjd säkerhet. De förslag som lämnas och inte kan tas om hand av regeringen eller på annat sätt kommer att kunna användas i den parlamentariska kommitté som arbetar med att ta fram en ny kriminalvårdslag.
frs · GR121470 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1470 om fängelsestraff för utländska medborgare har frågat mig om vilka åtgärder jag har vidtagit för att utländska medborgare i större utsträckning får avtjäna sina straff i respektive hemländer. Som framgår av mitt svar på interpellation är detta en angelägen fråga för regeringen. Frågan har tagits upp i regleringsbrevet för Kriminalvården för . Regeringen vill att frågan om överförande av straffverkställighet drivs aktivt av berörda myndigheter. Så sker också. har straffverkställigheter överförts för ytterligare 37 personer, varav 27 inom och 10 till länder utanför . Redan under det inledande skedet av straffverkställigheten för en utländsk medborgare undersöker kriminalvården om det finns förutsättningar att överföra straffverkställigheten till den dömdes hemland. Överförande av straffverkställighet i de enskilda fallen är inte frågor som ensamt rår över. Samarbetet mellan länder om överförande av straffverkställighet regleras av internationella instrument som har anslutit sig till. De viktigaste är europeiska konvention om överförande av dömda personer (överförandekonventionen) och dess tilläggsprotokoll som har varit i kraft . är 25 stater anslutna och uppmuntrar aktivt länder att ansluta sig till tilläggsprotokollet. Inom finns en särskild överenskommelse som medger ett enklare förfarande än det som gäller enligt dessa instrument. I ett fåtal fall sker överförande till länder som inte är bundna av de internationella överenskommelserna. Möjligheterna till överförande är dock begränsade. Konventionen och tilläggsprotokollet kräver i princip att av strafftiden återstår vid tiden för framställan om överförande. Överförandekonventionen bygger på att den dömde samtycker till överförandet. Enligt tilläggsprotokollet kan dock överförande ske mot den dömdes vilja under förutsättning att personen i fråga är dömd till utvisning efter avtjänat straff. Vidare krävs enligt båda instrumenten att hemlandet samtycker till överförandet. Ytterligare en aspekt är internationella åtaganden som rör de mänskliga rättigheterna. Överförande får inte komma i fråga till länder där den dömde riskerar tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Regeringen verkar för att utländska medborgare som ska utvisas verkställer straffet i sitt hemland. Jag och mina medarbetare tar även upp frågor om överförande av straffverkställighet inom ramen för berörda organisationer, bland annat inom , EU och och avser att fortsätta göra så.
frs · GR121471 · 2004-08-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1471 om kvalificerad yrkesutbildning har frågat mig om jag avser att se över reglerna för den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) så att den bättre svarar mot de behov som finns "ute i verkligheten". KY som utbildningsform tillkom för att tillgodose arbetslivets behov av en eftergymnasial, yrkesinriktad utbildningsform med omfattande inslag av lärande i arbete () i verklig varu- eller tjänsteproducerande miljö som en integrerad del av utbildningen. Ungefär en tredjedel av utbildningstiden är därför förlagd till företag. Denna uppläggning prövades med stor framgång i den omfattande försöksverksamhet med KY som pågick . är KY en reguljär utbildningsform med en omfattning som motsvarar 40 till 120 veckors studier på heltid. Intresset för KY har varit mycket stort från arbetsliv, anordnare och studerande. Utbildningarna har i hög grad lett till anställning och eget företagande. Vissa perioder har av de studerande fått anställning eller startat eget företag efter genomförd utbildning. har studerat vidare. Resultaten visar tydligt att KY på ett bra sätt svarat mot de behov som finns i arbetslivet. Jag anser att det är viktigt att den enskilde i möjligaste mån ska kunna välja studiealternativ som kan kombineras med förvärvsarbete om hon eller han så önskar. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning bedriver ett utvecklingsarbete som ska stimulera utbildningsanordnare att arrangera utbildningar som kan läsas på såväl deltid som på distans. , som är ett bärande moment i KY, förutsätter dock verksamhet på en arbetsplats. KY bygger emellertid på att det är arbetslivet och anordnarna själva som tillskapar utbildningar och kurser som kan genomföras på ett sådant sätt. ger den kvalificerade yrkesutbildningen dess särprägel. Enigheten om att är en nödvändig del i den kvalificerade yrkesutbildningen och ska ha en betydande omfattning var stor bland remissinstanserna när utredningen @ Kvalificerad yrkesutbildning (SOU 1999:122) remissbehandlades. Resultaten visar också att är ett inslag som har haft en avgörande betydelse för den framgång KY har haft. Jag anser att är en omistlig del av utbildningsformen. För att det företagsförlagda inslaget ska kunna anpassas till olika verksamheters förutsättningar arrangeras på olika sätt . Anordnarna och medverkande företag svarar för att det organiseras på ett bra sätt. Avslutningsvis vill jag påpeka att det är angeläget att KY kan göras tillgänglig även som uppdragsutbildning. På regeringens uppdrag har Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning redovisat en bedömning av förutsättningarna för detta. bör även delkurser kunna erbjudas för att möta efterfrågan på kompetensutveckling för anställda. Ett fortsatt arbete pågår för att skapa sådana möjligheter.
frs · GR121472 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1472 om störning av mobiltelefontrafik med mera på landets fängelser har frågat mig vad jag avser att göra för att riksdagsbeslutet även följs av handling. Frågan är ställd mot bakgrund av att vid den riksdagsdebatt som hölls efter Kumlarymningen fick intryck av att mobiltelefoner verkligen störs ut vid svenska kriminalvårdsanstalter och att inpasseringskontrollen skärpts från . Självklart ska de intagna inte ha tillgång till mobiltelefoner. Det är ett stort problem att mobiltelefoner smugglas in på anstalterna och används för att planera brott och, som vi tyvärr har fått erfara , rymningar. För att förhindra detta har regeringen genom en förordningsändring gett kriminalvården möjlighet att störa mobiltelefontrafiken inom anstalterna. Regeringen har också tagit initiativ till lagstiftning som gett kriminalvården möjlighet att besluta om allmän inpasseringskontroll av samtliga anställda och besökare med flera. Jag förmodar att det är det riksdagsbeslut avser med sin fråga. När rymningarna från kriminalvårdsanstalten skedde var varken inpasseringskontrollen eller mobiltelefonstörningarna i drift. Jag är kritisk till att det ska ta så innan regelverket tillämpas i praktiken. Redan efter rymningen från kriminalvårdsanstalten krävde jag en prioritering av säkerhetsarbetet inom kriminalvården. Det är uppenbart att vi nu måste vidta alla åtgärder vi kan för att ytterligare verka för ökad säkerhet. Jag kommer därför att se till att möjligheterna att använda inpasseringskontroll och mobiltelefonstörningar utnyttjas i fortsättningen. Jag har tagit upp frågan med generaldirektör och hon har försäkrat mig om att omedelbara åtgärder kommer att vidtas.
frs · GR121473 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1473 om utvidgad inpasseringskontroll har frågat mig om jag är beredd att utvidga möjligheterna till inpasseringskontroll. Tyvärr har säkerhetsproblemen inom kriminalvården ökat . Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att förbättra säkerheten på anstalterna. Ett exempel på det är att kriminalvården fått möjlighet att besluta om allmän inpasseringskontroll. Inpasseringskontrollen ger kriminalvården möjlighet att kontrollera alla personer som har tillträde till en kriminalvårdsanläggning. Syftet med kontrollen är att hindra att otillåtna föremål förs in. räcker det att kontrollen genomförs med metalldetektor eller annan teknisk utrustning. Alla föremål upptäcks emellertid inte vid en sådan kontroll. Kriminalvården har därför också möjlighet att kroppsvisitera alla personer som passerar in i anstalten eller häktet. Kontrollen är identisk med vad som förekommer vid flygplatser. Precis som vad som gäller för flygplatskontroller är beslutet om allmän inpasseringskontroll tidsbegränsat . När den fastställda tiden har löpt ut ska alltså frågan om fortsatt kontroll tas upp till förnyad prövning. Om det är motiverat ur säkerhetssynpunkt kan förlänga beslutet. En anledning till att beslutet är tidsbegränsat är att behovet av särskilda kontrollmöjligheter är olika starkt . Behovet varierar också mellan anstalterna. Det är angeläget att kriminalvårdens resurser utnyttjas på bästa sätt och att kontrollerna förekommer där de bäst behövs ur säkerhetssynpunkt. Jag tycker därför inte att det finns någon anledning att ändra lagstiftningen. Det är däremot självklart att kriminalvården måste utnyttja den lagstiftning som finns för att upprätthålla säkerheten. Vi måste vidta alla åtgärder vi kan för att förbättra säkerheten och den allmänna inpasseringskontrollen är en viktig del i det arbetet.
frs · GR121474 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1474 om inflödet av narkotika på landets fängelser har frågat mig vad jag avser att göra åt drogsituationen på landets anstalter. Många av dem som sitter i fängelse är narkotikamissbrukare. Att en stor andel av alla missbrukare kommer i kontakt med kriminalvården gör den till en strategisk arena för motivations- och behandlingsinsatser. Mot denna bakgrund har regeringen anslagit till en särskild satsning för att minska narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter. Målsättningen med satsningen är bland annat att genom ökade kontrollåtgärder förhindra införseln av narkotika i våra anstalter och att erbjuda intensifierat motivations- och behandlingsarbete. () har fått i uppdrag av regeringen att utvärdera kriminalvårdens särskilda satsning och presenterade en delredovisning av uppdraget. BRÅ:s samlade bedömning är att kriminalvården på ett ambitiöst sätt arbetat för att identifiera fler missbrukare, motivera dem till vård och bättre anpassat behandlingsinsatserna till den intagnes behov. har en stor utbildningssatsning gjorts, särskilda uppsökande narkotikateam inrättats och nya arbetssättsätt tagit form på anstalterna. Uppdraget ska slutredovisas . Då avser BRÅ att så långt det är möjligt redovisa resultatet av huruvida kriminalvårdens ansträngningar lyckats bidra till en minskning i återfall och missbruk. Utöver nämnda insatser har kriminalvården också begränsat möjligheterna till penningtransaktioner till och från intagna. kommer kontantlösa system att vara infört på samtliga slutna anstalter. Ett viktigt syfte med dessa åtgärder är bland annat att förhindra narkotikahandel mellan intagna. Avslutningsvis vill jag framhålla att möjligheten för intagna att kunna vistas i en narkotikafri miljö är en mycket viktig fråga för mig. Därför konstaterar jag med glädje jag att det numera finns helt narkotikafria anstalter där personer som aldrig missbrukat eller varit i kontakt med narkotika kan avtjäna sina straff.
frs · GR121475 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1475 om våld mot personal inom kriminalvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att anställda inom kriminalvården utsätts för våld och hot. Först och främst vill jag betona att hot och våld alltid är oacceptabelt och att det är särskilt allvarligt att bli utsatt för detta i sitt arbete. Det är också bakgrunden till att det sekretesskydd som gäller för särskilt utsatta personalgrupper, till exempel kriminalvårdsanställda, utvidgades . I samband med rymningarna från Kumla och och senast fritagningen från Norrtäljeanstalten har det blivit än tydligare vilken utsatt situation kriminalvårdens personal har. har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att förbättra säkerheten vid anstalterna. Dessa åtgärder bidrar även till att förbättra personalens säkerhet. Genom ny lagstiftning har kriminalvården fått möjlighet att registrera intagna som utgör särskilda säkerhetsrisker i ett centralt register. Detta har förbättrat informationsutbytet inom kriminalvården och underlättat arbetet med att differentiera de intagna för att förhindra att olämpliga klientkonstellationer uppkommer. har kriminalvården möjlighet att besluta om allmän inpasseringskontroll på anstalter och häkten. För att förhindra att mobiltelefoner används på anstalterna har kriminalvården också fått möjlighet att störa mobiltelefontrafiken inom anstalten. Rymningarna är uttryck för att svensk kriminalvård befinner sig i en helt ny situation. Det får naturligtvis också konsekvenser för personalen. Jag kommer därför att överväga ytterligare åtgärder för att förbättra personalens situation.
frs · GR121476 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1476 om beväpnade vakter på fängelser har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att förutsättningslöst pröva frågan om en insatsstyrka inom kriminalvården. Att flera rymningar inträffat på så är synnerligen allvarligt. Att detta dessutom kunnat ske från två av kriminalvårdens säkraste anstalter, Kumla och , gör situationen än allvarligare, särskilt mot bakgrund av att det var det skedde en rymning från en anstalt med så hög säkerhetsnivå. har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att möjliggöra en förbättrad säkerhet vid anstalterna. Genom ny lagstiftning har kriminalvården fått möjlighet att i ett centralt register registrera intagna som utgör särskilda säkerhetsrisker. Detta har förbättrat informationsutbytet inom kriminalvården och underlättat arbetet med att differentiera de intagna för att förhindra att olämpliga klientkonstellationer uppkommer. har kriminalvården möjlighet att besluta om allmän inpasseringskontroll på anstalter och häkten. För att förhindra att mobiltelefoner används på anstalterna har kriminalvården också fått möjlighet att störa mobiltelefontrafiken inom anstalten. Rymningarna är uttryck för att svensk kriminalvård befinner sig i en helt ny situation. Jag kommer därför omgående att vidta en rad åtgärder för att förbättra säkerheten inom kriminalvården. En anstalt med extra hög säkerhet kommer att inrättas för de farligaste intagna. Skalskyddet kommer att förbättras genom fler hinder runt anstalterna, bättre kameraövervakning och ett utökat larmsystem. Underrättelsearbetet mellan polis och kriminalvård kommer att förbättras. Jag har redan sett till att den polisiära närvaron har förstärkts vid de mest belastade anstalterna. Självfallet kommer jag också att kräva att kriminalvården utnyttjar den lagstiftning som finns för att upprätthålla säkerheten. Mobiltelefonstörningar och inpasseringskontroll måste tas i bruk. Däremot är jag väldigt tveksam till förslag med beväpnad insatsstyrka. En beväpnad kriminalvårdspersonal innebär i förlängningen att våldsanvändningen vid eventuella fritagningar och rymningar trappas upp, exempel finns på detta från andra länder. Svensk kriminalvårdspersonal har inte varit beväpnad . I stället används skalskydd som ska fördröja ett fritagningsförsök så mycket att det finns tid för polisen att vidta åtgärder. Men visst kan det behövas ytterligare åtgärder. Regeringen har därför beslutat om en oberoende och övergripande granskning av rymningarna. Som särskild utredare har landshövdingen tillsatts. Granskningen ska särskilt avse frågor om regelverk, rutiner, användning av tekniska hjälpmedel, anstalternas utformning samt formerna för samverkan mellan kriminalvårdens aktörer. Även andra förhållanden som kan ha haft betydelse för händelseutvecklingen ska beaktas. Syftet med granskningen är att dra slutsatser om vilka förändringar som kan behövas för att för framtiden öka möjligheterna att förutse, förebygga och ingripa vid rymningar från anstalter med förhöjd säkerhet.
frs · GR121477 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1477 om anställda i kriminalvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med underbemanningen inom kriminalvården. Fångpopulationen har ökat kraftigt . har antalet anställda inom kriminalvården ökat. uppgick antalet årsarbetskrafter till 7717 vilket är en ökning med drygt 600 eller 8,jämfört med året innan. Personalen är kriminalvårdens främsta resurs. Den har ett mycket viktigt och komplicerat uppdrag. Enligt min mening är det viktigt att inte enbart diskutera personalens möjligheter att klara sitt uppdrag i termer av antal anställda. Minst lika viktigt är att alla anställda används på bästa sätt. har i en rapport , Kriminalvårdens personal, Uppföljning av granskning av personalfrågor /99 @ ett regeringsuppdrag, uppmärksammat ett antal hinder för en effektiv användning av kriminalvårdens personalresurser. Enligt bedömning är det bland annat möjligt att anpassa arbetstiden bättre på anstalter och häkten till verksamhetens behov. Regeringen har mot den bakgrunden gett i uppdrag att effektivisera utnyttjandet av kriminalvårdens personalresurser genom att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att anpassa arbetstidens förläggning till de krav som verksamheten ställer. Den senaste tidens händelser har även visat på behovet av att kriminalvården har rätt personal på rätt plats. Det kan innebära en satsning på rekrytering och kompetensutveckling bland annat i säkerhetsfrågor. Jag förväntar mig också att den parlamentariska kommitté som regeringen tillsatte och som ska lämna förslag till en helt ny kriminalvårdslag ska ge kriminalvårdens personal ytterligare verktyg för att kunna klara sitt arbete.