ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11565 · 2004-12-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:565 av Axel Darvik (fp) till statsrådet om arbetsro i klassrummet I Pisaundersökning , som blivit offentlig, visar det sig att arbetsmiljön är dålig i svenska skolor. 15-åringar i upplever att det är oroligt i klassrummen, undervisningen störs och det är svårt att koncentrera sig. Arbetsro i klassrummet och respekt mellan lärare och elever är nödvändigt för att eleverna ska kunna tillägna sig kunskap i skolan. Trots höga utgifter för skolan ligger under snittet för länderna inom . Detta ser jag som ett stort problem. Utan en god arbetsro är det inte konstigt att resultaten försämrats i skolan. Att färre elever är behöriga till gymnasiet och att elevers kunskaper i vissa ämnen, särskilt matematik, blivit sämre har säkerligen delvis sin förklaring i att många elever inte kan koncentrera sig på lektionerna. I undersökning framgår det även att svenska elever oftare kommer för sent till skolan än elever i något annat land. av eleverna har kommit för sent tre eller . Motsvarande siffror för i genomsnitt är . Skolpolitiken i behöver en förändring. Alla elever ska ha rätt till en bra arbetsmiljö i skolan. Lärare ska vara de naturliga ledarna i klassrummet och måste ges de befogenheter som krävs för att kunna upprätthålla ett fungerande arbetsklimat i klassrummet. Min fråga till statsrådet är vilka åtgärder han mot bakgrund av den alarmerande rapporten från kommer att vidta för att förbättra arbetsmiljön i skolan så att skolk och störande av lektionerna kan minskas.
fr · GS11566 · 2004-12-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:566 av () till jordbruksminister om nödrätten i långbänk Allas rätt att skydda sin egendom och "familjemedlemmar" skulle stärkas genom ändring av §28 i jaktförordningen. Tyvärr har inget hänt vilket innebär att enskilda människor drabbas. , , gjorde en framställan till regeringen om ändring av §28 i jaktförordningen. Förändringen innebär att björn, varg, järv eller lo som angriper får avlivas efter det att skrämselåtgärder vidtagits och det angripande djuret inte avlägsnat sig. Bakgrunden till förslaget var en mångårig kritik mot en förordning som av många sågs som ett övergrepp mot såväl tamboskap som mot jägare och deras hundar. Förslaget till förändring har accepterats av de flesta instanser och en snabb hantering av ärendet förväntades av regeringen. Den föreslagna förordningen uppfyller kravet på såväl förutseende som förankring vilket är en förutsättning för att rättssäkerheten ska uppfyllas. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att en skyndsam hantering sker av införandet av den nya förordningen, främst avseende §28 i jaktförordningen?
fr · GS11567 · 2004-12-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:567 av () till statsrådet om kostnader för aborter Debatten om abortturism tilltar för . Enligt regeringens direktiv till utredaren är kostnaden för en kirurgisk abort ca 4500kr och kostnaden för en medicinsk abort ca 1600kr. Då dessa uppgifter verkar vara felaktiga och ligger enligt Regionalt vårdprogram @ abort () från snarare kring 8000kr. Detta kan tolkas som att mellanskillnaden ska betalas av svenska skattebetalare. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att rätta eventuella felaktigheter i aktuellt direktiv?
fr · GS11568 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:568 av () till statsrådet om väginvesteringar I anslutning till nedläggningshotet mot Saabs fabrik i har regeringen beslutat om ett räddningspaket. Vad gäller infrastrukturen har regeringen aviserat en utbyggnad av , vilket vi moderater välkomnar. Vi har efterlyst en sådan utbyggnad. Regeringen har dock aviserat att Trollhättepaketet kommer att medföra att 13 andra projekt utgår. Vi moderater är djupt oroade över att än fler infrastukturprojekt ska drabbas. Det är oacceptabelt att ett kattrakande ska uppstå kring angelägna upprustningar av vårt eftersatta vägnät. När regeringen ändrar planer skulle det även kunna få till följd att de anser sig nödgade att förskjuta fler projekt i länen. Därför vill jag fråga om statsrådet avser att verka för att ytterligare förseningar, utöver vad som aviserats, inte drabbar några vägprojekt.
fr · GS11569 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:569 av () till statsrådet om tågkommunikationer Regeringen har satsat på järnvägar och tågtrafiken. och är några exempel. Jag antar att tanken från regeringens sida har varit att järnvägarna ska trafikeras av utökad tågtrafik som en del av infrastrukturutbyggnaden. Det har varit föremål för diskussion huruvida dessa satsningar har varit samhällsekonomiskt riktiga, men jag lämnar detta därhän. Delar av norra samt södra har efterfrågat utökad tågkapacitet för de behov som finns för arbets- och studiependling i regionerna samt tillgängligheten till Malmö@Köpenhamnsområdet. SJ tillgodosåg detta vilket välkomnades av kommuninvånare och näringslivet. Från SJ:s håll aviserade man under planeringen 2004/05 att det extra morgon- respektive sena kvällståget skulle fortgå. Detta har ändrats sedan SJ meddelat att dessa utökade avgångar ändras och delvis dras in. Det medför sämre kommunikationsmöjligheter för både näringsliv och medborgare i bland annat och kommuner. För näringslivet är det mycket viktigt att tågkommunikationer med flygplatserna i och inte försämras. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tågkommunikationerna inte ska försämras i de områden som nämns ovan?
fr · GS11570 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:570 av Axel Darvik (fp) till statsrådet om ansökan om uppehållstillstånd från hemlandet Nusret kom till som flykting från . Redan när han kom ville han integreras i det svenska samhället. I stället för att bo på flyktingförläggningen där alla pratade sina inhemska språk ville han bo hos sin bror som jobbade för att på så sätt lättare kunna få en fot in i det svenska samhället. är Nusret gift och har ett barn med sin svenska fru. Nusret jobbar på ett bageri i (Schulstad) och har stadgat sig i det svenska samhället. Han är också tränare för . Nusret har utvisats ur eftersom hans uppehållstillstånd dragits in. Han är orolig för de ekonomiska konsekvenser som drabbar hans fru och tvååriga son. De kommer inte kunna betala hyran och amorteringarna på sina lån. Alla myndigheter och instanser är helt eniga om att han kommer att få uppehållstillstånd, men den byråkratiska gången är att han ska söka från sitt hemland när det inte gäller flyktingskäl. Men i det här fallet är det så tydligt vilka konsekvenser ett fyrkantigt system ger. Bedömningen är att de byråkratiska turerna kommer att ta 8@13 månader. Min fråga till statsrådet är om hon är beredd att medverka till att reglerna ändras så att personer med skäl att få stanna i inte ska behöva utsättas för en sådan vårdslös behandling från svenska myndigheter.
fr · GS11571 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:571 av () till näringsminister om användning av energi Världsnaturfonden har granskat världens största energibolag och betygsatt dem. Poäng har satts utifrån bolagens användning av förnyelsebar energi, vilken mix bolagen har på energiproduktionen samt ett vägt betyg på de senaste investeringarna. De sammanvägda resultaten är dystra för bland annat . Snittbetyget 0,6 placerar på plats 19 bland 21 största energibolag. Bland världens 72 största hamnar på plats 43, sämre än många amerikanska energibolag. står kolkraften för av energiproduktion och utgör därmed den största andelen. borde kunna göra mer. Vilka åtgärder avser näringsministern som representant för ägarna att vidta för att statliga ska kunna ta välbehövliga steg uppåt i det som i detta sammanhang har benämnts "smutsligan"?
fr · GS11572 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:572 av () till samhällsbyggnadsminister om stängning av svenska kärnkraftverk är starkt beroende av tillverkningsindustrin för tillväxt och utveckling. förmåga att konkurrera på en internationell marknad är nära kopplad till tillgången på billig elkraft, där priserna präglas av stabilitet och förutsägbarhet. Regeringens energipolitik har inneburit att har ett importöverskott av el som ofta har producerats på ett miljömässigt dåligt sätt. understryks det ytterligare genom överenskommelsen om att avveckla Barsebäck2. Regeringens politik på energiområdet skapar stor osäkerhet om den svenska produktionen av el och de svenska elpriserna . Vilka åtgärder avser samhällsbyggnadsministern att vidta för att klarlägga tidsramarna för en eventuell avveckling av de övriga svenska kärnkraftverken, till exempel ?
fr · GS11573 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:573 av () till jordbruksminister om utbetalning av EU-stöd 2004 Utbetalningen av EU-stöd till lantbrukare senareläggs till första delen av 2005. Detta beslut av regeringen innebär en avsevärd belastning för landets jordbrukare. Slutet av ett kalenderår är en utgiftstyngd period för landets jordbrukare med betalning av räntor, amorteringar och inköp av kommande års förnödenheter, vilket kommer att innebära stora problem för de flesta av dessa näringsidkare. Likviditeten pressas hårt och handlingsutrymmet i företagen begränsas. För ett medelstort familjeföretag handlar det enligt uppgift om 100000-250000kr i försenade utbetalningar. Totalt för landet handlar det om . För bonden återstår att förlänga sina krediter eller ta kortfristiga lån till ersättningarna utbetalats. är vidare det enda land som har valt att senarelägga utbetalningarna. Avser jordbruksministern att vidta några åtgärder för att förhindra att senareläggningen av utbetalningen av böndernas EU-stöd upprepas inför ?
fr · GS11574 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:574 av () till statsrådet om regeringens friår 2006 I en interpellationsdebatt med mig medgav arbetslivsministern att den offentliga kostnaden för friåret inte skulle bli , som sägs i budgeten , utan "säkert" . Denna medgivna underskattning av kostnaden för det offentliga med nästan 2½ miljarder kan sättas i relation till den tiondel så stora budgetmarginal som regeringen enligt det egna budgetförslaget har att röra sig med, nämligen . Men av budgeten framgår inte om friåret ska avse 2005, eller om det kommer att utsträckas till 2006. Oklarheten om 2006 förstärks av statsministerns yttrande i kammaren @ om att friår endast är möjligt att motivera i lägen när det finns "lediga resurser på arbetsmarknaden. @@@ I ett läge där vi skulle ha en brist på arbetskraft är det . svårare att se de samhällsekonomiska fördelarna. @@@ Om vi snart har full sysselsättning går det inte" @ i kombination med statsministerns förutsägelse i om nya lysande tider: "Vi har goda förutsättningar att nå målet [arbetslöshet] till valrörelsen ." (, s.8). Mot bakgrund av oklarheten beträffande vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet i budgetförslaget räknat in kostnader för friår även 2006 och hur stora är dessa kostnader i så fall?
fr · GS11575 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:575 av () till statsrådet om lönebidrag Alla ska ha rätt till en meningsfull sysselsättning. Det gäller självfallet även personer med fysiska eller psykiska arbetshandikapp. Dessvärre har de arbetshandikappades ställning på arbetsmarknaden blivit allt svagare. Delvis beror detta på en svag konjunktur men det finns också andra problem. Ett sådant är nivån på lönebidraget. Nivån har inte räknats upp och gapet mellan bidraget och den avtalsenliga lönen har växt. Inte minst i ideella organisationer ställer lönebidragstaket till stora bekymmer och är ett hinder för anställning. I värsta fall kan dessa organisationer tvingas att säga upp sin anställde, då de saknar betalningsförmåga att själva bidra till en positiv löneutveckling. Effekten blir dubbel: den lönebidragsanställde har svårt att få något annat arbete på den öppna marknaden, och föreningarna går miste om en arbetsinsats som ofta är omistlig för deras verksamhet. omprövas lönebidraget anställningsformen och bidragsnivån ifrågasätts. Detta skapar en situation där både den anställde och föreningarna upplever en stor otrygghet. kan det alltså vara så att en person som var berättigad till bidrag får beskedet att han eller hon är det. Organisationer som till exempel () i rapporterar också att de upplever en generell ökning av otryggheten i deras arbete med att förmedla anställningar med lönebidrag. Situationen och tryggheten för lönebidragsanställda måste förbättras. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra arbetstryggheten för lönebidragsanställda?
fr · GS11576 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:576 av Skånberg (kd) till statsrådet om asyl för flyktingar från råder ett synnerligen instabilt politiskt läge i . Situationen för de religiösa minoriteterna i landet har förvärrats och eritreaner som är aktiva i olika frikyrkliga samfund sätts i fängelse för sin tros skull. Till detta ska läggas politisk förföljelse där oppositionella politiker och oberoende journalister fängslas. Den systematiska tortyr som av de eritreanska kvinnorna utsätts för i form av könsstympning är ytterligare en faktor som visar prov på en nonchalans av de mänskliga rättigheterna i . Denna situation borde få konsekvenser för svensk asylpolitik men får det tyvärr alltför sällan. I min valkrets, läns norra och östra, har vi i medierna kunnat följa ärendet om eritreanskan och hennes två döttrar , , och , , som fått avslag på sin ansökan om asyl. och hennes båda döttrar har bott i och döttrarna känner ingen annan verklighet än den svenska. lider av kronisk sjukdom, båda döttrarna riskerar könsstympning vid anländandet till . och hennes döttrars frikyrkliga engagemang riskerar också att leda till förföljelse. Det faktum att och hennes döttrar inte beviljats asyl är ett exempel på hur rätten till asyl urholkats av den svenska byråkratin i fall där tortyr och förföljelse riskerar att bli konsekvensen av ett återsändande. Mot bakgrund av situationen i vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att möjliggöra att eritreanska flyktingars rätt till asyl säkerställs i .
fr · GS11577 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:577 av () till finansminister om inställning till fusionsforskning Jag har tidigare ställt en fråga om ITER enligt följande: "Enligt pressuppgifter efter ministerrådet överväger EU att driva fusionsprojektet i egen regi, utan stöd av och men tillsammans med och . Eftersom den samlade kostnaden för projektet anges till , exklusive kostnaden för en neutronkälla för ytterligare nästan , torde frågan dock åtminstone få behandlas också av Ekofin. Reaktorn kommer inte att producera någon el. En eventuell elproducerande reaktor kan inte konstrueras förrän det finns erfarenhet från drift av ITER och från den tidigare nämnda neutronkällan IFMIF. Den kommer troligen att kosta mer än ITER och kan stå klar tidigast omkring . Kommersiell fusionskraft kan komma tidigast . Avser att stödja ett eventuellt tilläggsyrkande till budget vid kommande Ekofinmöte?" Detta besvarade Nuder med att frågan inte finns på dagordningen på nästa Ekofinmöte. Jag får då förtydliga frågan: Avser finansministern att vid något finansministermöte ifrågasätta rimligheten att satsa 100 miljarder av de europeiska skattebetalarnas pengar på detta projekt?
fr · GS11578 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:578 av () till statsrådet om friskolor ska inte ha till uppgift att bedöma vilka skolor som behövs. Myndighetens uppgift bör endast vara att se till att skolor håller en erforderligt hög kvalitet för att få starta och verka. Två fristående gymnasieskolor som har ansökt om att få starta utbildningar i har fått nej av . Motiveringen är att etableringarna skulle få negativa konsekvenser för offentliga skolor, eftersom elevantalet påstås vika. Detta är konsekvensen av en absurd statlig reglering: Skollagen, kap.9, anger att en fristående gymnasieskola som uppfyller alla statens krav för att bedriva gymnasieutbildning inte ska ha rätt till offentlig finansiering om skolan skulle "innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande kommuner". beslut innebär att existerande kommunala skolor per definition anses vara bättre för varje elev än varje alternativ som kan tänkas. Det är inte acceptabelt att en statlig myndighet styr vilka skolor som ska finnas. Skolministern har chansen att visa att han faktiskt är för friskolor, som han påstår. Reglerna bör ändras så att endast en kvalitetsgranskning avgör vilka skolor som får starta. uppgift är inte konkurrensbegränsning. Hur avser statsrådet att förändra reglerna för godkännande av fristående skolor så att endast kvalitetsskäl avgör vilka som får starta?
fr · GS11579 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:579 av () till statsrådet om landstingen och rätten till fri sjukvård utomlands i stoppar nu ersättningen till patienter i länet som planerat att operera sig för whiplash-skador i . Utbetalningen stoppas trots att andra patienter i redan fått pengar för sina operationer fått utomlands. kom ett antal EU-domar som ger EU-medborgare rätt att söka icke akut sjukvård i annat EU-land och få ersättning för detta. Många patienter har med dessa beslut fått möjlighet att få vård i stället för att vänta i köer. ser vi hur man från försöker hindra detta. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förhindra att landstingen hindrar sina medborgare rätten till sjukvård i ?
fr · GS11580 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:580 av () till justitieminister om Justitiekanslerns dubbla roller JO, , tillkom för att se till att det som beslutat verkligen efterlevdes av domare och ämbetsmän. Därmed är JO och ytterst folkets ombudsman. Till JK @ det vill säga Justitiekanslern @ kan medborgare vända sig för att få skadestånd om myndigheter begått felaktigheter. Möjligheten för den enskilde att få kompensation blir att vända sig till JK, men JK är inte allmänhetens ombudsman. Han är regeringens ombudsman och har att företräda statens intresse gentemot enskilda. Justitiekanslerns dubbla uppgifter är dels att företräda staten gentemot den enskilde, dels att i vissa fall företräda den enskilde gentemot staten. Att sitta på två stolar är inte bra. Vilka åtgärder ämnar ministern att vidta för att nuvarande ordning ska kunna förändras?
fr · GS11581 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:581 av Elisebeht () till utbildnings- och kulturminister om beslut @ Kvinnofrid Då fattade sitt beslut Kvinnofrid 1998 gavs en rad uppdrag åt olika myndigheter. Bland annat beslutades att 13 yrkesexamina skulle kompletteras med kunskap om mäns våld mot kvinnor. Dessvärre har så aldrig skett. utvärdering Genusperspektiv och mäns våld mot kvinnor i elva utbildningar om hur frågor om genusperspektiv och mäns våld mot kvinnor beaktas i utbildningen visar att uppdraget att förtydliga examensordningen för berörda yrkesutbildningar aldrig verkställts. Det är av flera skäl upprörande att inget skett trots att det nu gått fattade sitt beslut. Inte endast för att beslut med snabbhet ska verkställas utan också för att det fortfarande 2004 utexamineras elever i dessa aktuella yrken utan någon som helst utbildning om orsak och konsekvens för de som drabbats av mäns våld mot kvinnor. Vad avser statsrådet att göra för att snabbast möjligt verkställa beställning ?
fr · GS11582 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:582 av () till finansminister om ändring av redovisningsprinciperna för statsbudgeten har redovisningsregler för kommuner och landsting varit föremål för genomgång och beslut. God ekonomisk hushållning har definierats och kraven på god ordning och uppföljning har skärpts. Även inom det privata näringslivet pågår en ständig uppstramning av regler, anvisningar och revision och kontroll vilket har till syfte att stärka trovärdighet och tillit till de ekonomiska rapporter som presenteras samt att ge bättre möjligheter till insyn. Motsvarande arbete att förbättra, förenkla och förtydliga statens redovisning har påbörjats. I en departementspromemoria (Ds 2003:49), vilken utkom , ges förslag på nya principer för utformning av statsbudgeten. Många av de förändringar som där föreslås förväntas bidra positivt till att utveckla och förbättra statens redovisning. Förslagen låter dock vänta på sig då regeringen inte aviserat någon proposition under innevarande . I stället utnyttjar regeringen statsbudgetens upplägg med kassamässig redovisning för att tricksa sig under utgiftstaken. En frekvent använd teknik är att skjuta utbetalningar, exempelvis ersättningar till lantbrukare, över ett årsskifte. När ämnar finansministern till återkomma med en proposition innehållande förslag på ny utformning av statsbudgeten byggd på vad som anses vara god redovisningssed för andra redovisningsskyldiga?
fr · GS11583 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:583 av () till finansminister om förmånsbeskattning av parkeringsplatser Arbetsgivaren ska redogöra för de anställdas skattepliktiga förmåner. I blankett för denna redovisning finns för första gången en särskild ruta med rubriken (ruta 45). Här ska arbetsgivaren ange om den anställde har förmånen av fri parkering i anslutning till arbetsplatsen, och i så fall hur mycket denna förmån är värd i pengar. Detta är av stor betydelse för att minska onödig biltrafik till och från arbetsplatser och därmed reducera utsläppen av växthusgaser samt andra hälso- och miljöpåverkande utsläpp. Att anställda måste skatta för de förmåner arbetsgivaren erbjuder är inte nytt, men ytterst få arbetsgivare har angett fri parkering som en förmån. När nu efterfrågar denna information kan detta förväntas leda till ett stort informationsbehov såväl bland de arbetsgivare som erbjuder denna förmån som bland de anställda. Likabehandling av medborgarna förutsätter dessutom att de regionala skattekontoren granskar och värderar förmånen på ett likartat sätt, vilket inte är självklart eftersom förmånen under åtskilliga år de facto inte har beskattats. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att förmånsbeskattningen av fri parkering genomförs på ett systematiskt och likartat sätt i hela landet?
fr · GS11584 · 2004-12-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:584 av () till statsrådet om hälsa och integrativ medicin I många länder finns det nationella hälsovård och integrativ medicin. och är två goda exempel men även i finns det mycket intressant att ta efter på detta område. Ett exempel är . NIH, grundat , är en avdelning inom och motsvarar det svenska medicinska forskningsrådet. NIH finansierar 40@50% av forskningen om medicinsk behandling och förebyggande hälsovård i . Detta sker i huvudsak genom anslag till forskning som genomförs vid universitet och medicinska institutioner men också genom ett stort centralbibliotek och ett eget forskningscentrum. Vi moderater har föreslagit att ett nationellt centrum för hälsa och integrativ medicin bildas och har anslagit till detta ändamål. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att stödja forskningen inom detta så viktiga område?
fr · GS11585 · 2004-12-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:585 av () till statsrådet om klimatinformation 2005 I en tidigare skriftlig fråga har jag poängterat det märkliga i att och föreslår en förnyad satsning på klimatinformation först . Det skulle innebära att den kompetens som byggdes upp under den tidigare klimatkampanjen inte kan tillvaratas fullt ut. Statsrådet uttryckte i sitt svar från att "jag delar frågeställarens påpekande om vikten av att den kompetens som byggdes upp under arbetet tas till vara". Statsrådet uttryckte också att hon delade "uppfattningen att ökad kunskap om klimatfrågorna bland allmänheten är av stor betydelse". I budgetpropositionen slås fast att: "Regeringen anser att bör vidmakthålla klimatinformationskompetensen inför kommande klimatsatsningar." Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att säkerställa att får resurser och i uppdrag att upprätthålla sin kompetens inom området klimatinformation ?