ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121608 · 2004-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1608 om höjd åldersgräns och ersättning för praktiserande läkare har frågat mig när den nya åldersgränsen för praktiserande läkare kommer att gälla. beslutade regeringen att överlämna propositionen (prop. 2003/04:146) Höjd åldersgräns för läkares och sjukgymnasters rätt till offentlig ersättning m.m. till . I propositionen föreslås att de nya reglerna om höjd åldersgräns ska gälla från . Enligt uppgift kommer socialutskottet att justera sitt betänkande i frågan .
frs · GR121609 · 2004-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1609 om nationellt i har frågat socialministern hur han avser att agera för att ge Nationellt i status av nationellt och en nationell finansiering som garanterar en väl fungerande verksamhet. Eftersom frågan handlar om såväl förebyggande insatser som vård och behandling ligger den närmast inom mitt och vårdministerns ansvarsområden. Jag svarar för oss båda. Psykisk ohälsa är ett folkhälsoproblem. Det nationella folkhälsomålet, som antogs av , fokuserar folkhälsans samhälleliga förutsättningar. För barns och ungas psykiska hälsa är trygga och goda uppväxtvillkor primära förutsättningar. Inom flera politikområden behöver kunskapen öka om hur olika insatser och verksamheter påverkar barns och ungas hälsa. har här en central roll som nationellt för metoder och strategier inom folkhälsoområdet. En särskild insats, som initierats av regeringen och som bland annat har relevans för ätstörningsproblematiken, är projektet som syftar till att skapa motkrafter mot den kommersialisering och sexualisering som unga flickor och pojkar konfronteras med i dagens samhälle. Projektet syftar även till en dialog med medierna, reklambranschen, annonsörer med flera om deras ansvar när det gäller påverkan av barn och unga. När det gäller vård och behandling ska landstingen enligt hälso- och sjukvårdslagen erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . Detta gäller naturligtvis även dem, som drabbats av ätstörningar. Vården ska vara av god kvalitet och lätt tillgänglig. Regeringen har gjort omfattande satsningar för att underlätta för landstingen att utveckla vården. har ca extra tillförts landstingen inom ramen för den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården, bland annat i syfte att stärka stödet till barn och ungdomar med psykisk ohälsa. Som en fortsättning på handlingsplanen avser regeringen bland annat att teckna en överenskommelse med och om särskilda satsningar på psykiatrin. Vidare föreslår regeringen i den kommande budgetpropositionen en kraftig satsning med för förbättringar i psykiatrin och på vårdgarantins införande. Mot denna bakgrund förutsätter regeringen att landstingen i och i på ett effektivt sätt tar vara på erfarenheterna från projektet och därigenom bidrar till kunskapsutvecklingen inom området.
frs · GR121610 · 2004-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1610 om åtgärder för att minska antalet salmonellafall i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska antalet salmonellafall i . Siffrorna som redovisas i frågan kommer ursprungligen från statistik över salmonellafall i , vilken redovisas årsvis. Totalantalet salmonellafall, 3794, visar på en sjunkande trend. Ökningen av inhemsk smitta är naturligtvis i sig inte bra, men det rör sig om en förändring inom den normala variationen. Antalet fall smittade i var strax över 800, de rapporterade inhemska fallen brukar ligga mellan 400 och 900 fall . har kartlagt smittkällorna. Kött infört från annan medlemsstat är en smittkälla och därför vill jag understryka den vikt jag lägger vid att salmonellagarantier respekteras och det intensiva arbete lägger ned på att säkerställa ett fullgott skydd mot salmonella i köttberedningar. Vid inträdet i EU erhöll de så kallade salmonellagarantierna, som ger oss rätt att kräva att kött @ färskt, kylt och fryst från nöt, svin och fjäderfä @ som kommer från andra medlemsstater ska vara provtaget för salmonella. Ett intyg att köttet är smittfritt ska medfölja sändningen. Syftet med garantierna är att ska kunna bevara sin unika salmonellastatus och också framgent kunna skydda konsumenterna mot salmonella. Regeringen har uppdragit åt att intensifiera salmonellakontrollen vid införsel av köttberedningar och förklarat sig beredd att stoppa partier om kontrollerna visar att salmonella förekommer. har agerat kraftfullt för att salmonellagarantierna också ska gälla så kallade köttberedningar. Representanter för på såväl politisk som tjänstemannanivå, liksom representanter från berörda myndigheter, har vid möten med kommissionen tydligt framfört budskapet att det är oacceptabelt att vår salmonellastatus äventyras genom att till exempel kycklingkött som man kryddat eller sprutat in vatten i inte behöver provtas enligt det strängare förfarande som fastslås i salmonellagarantierna. Vi har också i ett antal olika arbetsgrupper i redogjort för det svenska arbetet med salmonellabekämpning och den stora politiska vikt lägger vid en oförändrad salmonellastatus. Inom EU håller nya regler för mikrobiologiska kriterier för livsmedel på att tas fram, och även där driver nolltolerans för salmonella. använder alla möjligheter EG-lagstiftningen ger att agera. Vi anmäler de anläggningar som sänder salmonellasmittat kycklingkött eller -beredningar till livsmedelsmyndigheten i avsändande land och skickar en så kallade snabbvarning via EU:s varningssystem, vilket används för att informera alla medlemsstater om att kontaminerade livsmedel finns i omlopp på marknaden. Ansvarskännande livsmedelsimportörer kan också själva ställa krav på salmonellafrihet när de köper köttberedningar från ett annat EU-land, eller själva låta utföra ett salmonellatest.
frs · GR121611 · 2004-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1611 om den ekonomiska situationen vid har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kunna uppfylla de mål som regeringen har för forskningspolitiken i allmänhet och för () i synnerhet. Forskning är ett prioriterat område för regeringen och kommer även i fortsättningen att vara detta. Regeringen arbetar kontinuerligt och målmedvetet för att även ska utmärkas av en hög utbildningsnivå och en framstående forskning. Regeringen kommer att redogöra för forskningspolitiken i den forskningspolitiska propositionen, som läggs fram av regeringen . I denna kommer också generationsskiftet i forskningen att behandlas, vilket jag framhöll i mitt svar på interpellation till mig om de seniora forskarnas situation vid SLU. I svaret framhöll jag också att det ankommer på och på universitetsledningen att få en fungerande verksamhet inom de ekonomiska ramar och med de verksamhetsmål som statsmakterna har beslutat om. Hur dessa mål ska uppnås ligger på SLU:s ledning att ansvara för. SLU är inne i en omställningsprocess med uppsägningar av både personal och lokaler för att få en ekonomi i balans. I ledningens ansvar ligger också att ha en personalstyrka med en kompetens som är lämpad för den verksamhet som ska bedrivas. tar i sin fråga upp SLU:s mål för antalet examina i forskarutbildningen. Enligt årsredovisning för SLU beräknas målet för forskarutbildningen för perioden 2001@2004 uppfyllas med god marginal. En dialog förs kontinuerligt mellan och och jag följer noga utvecklingen vid SLU.
frs · GR121612 · 2004-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1612 om finansieringen av forskningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att finansieringen av forskningen inte ska drabbas när lärosätena anpassar dimensioneringen av sina utbildningar till de resurser som ställts till deras förfogande för grundläggande högskoleutbildning. Grundutbildningen finansieras huvudsakligen prestationsrelaterat på grundval av antal helårsstudenter och helårsprestationer upp till det så kallade takbeloppet. Forskningen och forskarutbildningen finansieras av direkta statsanslag och externa medel från exempelvis statliga forskningsråd. Enligt de delårsrapporter lärosätena avlämnade till regeringen är prognosen att tre fjärdedelar av universiteten och högskolorna kommer att uppvisa negativa resultat . Det finns flera olika orsaker till detta. Prognosen visar att samtliga lärosätens underskott beräknas uppgå till ca . En stor del av detta underskott finns hos fyra lärosäten: (-), (-), (-) och (-). Dessa lärosätens underskott har främst andra orsaker än att grundutbildningsvolymen varit för stor i förhållande till takbeloppet. Orsakerna består till exempel i att några lärosäten valt att resultatavräkna underskottsprojekt inom forskningen. Vidare påverkas resultaten negativt av ökade kostnader för avtalsförsäkringar. Under perioden 1997@2004 har regering och riksdag tillfört den högre utbildningen i höjda anslag och bland annat därigenom expanderat grundutbildningen med närmare 100000 fullt finansierade platser. Under perioden 2000@2005 är det beslutat och aviserat att de statliga forskningsmedlen ökar med . Regeringen har dessutom i årets budgetuppgörelse kommit överens med samarbetspartierna om att 2005@2008 satsa ytterligare på forskning. Tyvärr har dock den rådande konjunkturen medfört att bidragen från vissa externa forskningsfinansiärer har minskat. Utvecklingen skiljer sig dock åt mellan olika lärosäten. Universitet och högskolor är som myndigheter ansvariga för sin ekonomi och för att kostnaderna över tiden inte överstiger intäkterna.
frs · GR121613 · 2004-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1613 om folkrörelsepolitik och social ekonomi har frågat mig vad jag avser att göra för att konkret uppmärksamma folkrörelsefrågor, särskilt den sociala ekonomin. Ett sätt att uppmärksamma folkrörelsefrågor är att öka den generella kunskapen om föreningslivet. Här vill jag nämna några uppdrag som har lämnat. ska undersöka frivilliga insatser i och utanför föreningslivet. ska undersöka nya sociala rörelser. En utredare ska kartlägga ideella föreningars rättsliga villkor. Dessutom avser regeringen att låta en särskild utredare se över den statliga folkrörelsepolitiken. De nämnda studierna kommer att utgöra viktiga underlag för denna översyn. Det Folkrörelseforum som regeringen inrättade 2002 för dialog mellan å ena sidan företrädare för regeringen och dess förvaltningsmyndigheter och å andra sidan företrädare för föreningslivet och andra aktörer inom den sociala ekonomin är ett annat exempel på hur regeringen uppmärksammar folkrörelsefrågorna. Inom ramen för Folkrörelseforum planeras två seminarier . Det ena kommer att genomföras och handlar om den statliga bidragsgivningen till ideella organisationer. Där kommer en redovisning att ske av den kartläggning av statliga bidrag till ideella organisationer, som Statskontoret genomfört på regeringens uppdrag. Det andra seminariet kommer att behandla föreningslivets självständighet. kommer ytterligare seminarier att genomföras. Jag vill här särskilt nämna ett seminarium som planeras om den sociala ekonomin. Syftet med det är att inhämta erfarenheter och att presentera aktuell forskning. Erfarenheter kommer också att inhämtas från andra europeiska länder. Slutligen vill jag understryka den betydelse folkrörelserna har. Genom en aktiv folkrörelsepolitik vill regeringen bidra till att utveckla och fördjupa demokratin samt medverka till att de mänskliga rättigheterna förverkligas.
frs · GR121614 · 2004-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1614 om omfördelning av högskoleplatser har frågat mig vad jag avser att göra för att öka möjligheterna till omfördelning av högskoleplatser mellan lärosäten. Nuvarande ordning för tilldelning av anslag för grundläggande högskoleutbildning innebär att fastställer anslagen till respektive lärosäte efter förslag av regeringen. Regeringen har i regleringsbrevet fastställt målet att den högre utbildningen ska svara mot såväl arbetsmarknadens behov som studenternas efterfrågan. När tilldelningssystemet infördes grundades det på antalet studenter och deras prestationer just för att bättre anpassa utbildningsutbudet till studenternas efterfrågan. Såväl arbetsmarknadens växande behov av högskoleutbildad arbetskraft som studenternas ökade efterfrågan på högre utbildning har utgjort viktiga skäl för statsmakternas omfattande utbyggnad av högskolan under perioden 1997@2003 och för utbyggnadens fördelning på de olika lärosätena. Andra grunder har varit lärosätenas utbildningsprofiler och möjligheter att erbjuda utbildningar samt ambitionen att skapa minst en stark högskola i varje län. Under perioden 2002@2004, då söktrycket minskade inom vissa utbildningsområden, har några lärosäten haft svårigheter att rekrytera tillräckligt många studenter för att uppfylla sina utbildningsuppdrag. Detta möjliggjorde att resurser motsvarande 3900 helårsstudenter kunnat användas för angelägna satsningar på utbildning av obehöriga lärare, uppbyggnad av samt kompletterande utbildning för utländska akademiker. när efterfrågeläget ser annorlunda ut finns motiv för att återföra resurser till merparten av berörda lärosäten, vilket regeringen har för avsikt att göra. Ett resurstilldelningssystem som enbart tar hänsyn till studenternas önskemål vad gäller utbildning och utbildningsort skulle få flera orimliga konsekvenser. Trycket skulle bli mycket stort på vissa för tillfället populära utbildningar och studieorter, medan svårigheterna skulle bli stora att utbilda exempelvis tillräckligt många lärare och ingenjörer. Ryckigheten skulle bli stor i lärosätenas planering. Flera studieorter med många sökande skulle dessutom inte ha tillräcklig bostadskapacitet för att ta emot alla sökande. Det nuvarande resurstilldelningssystemet har med vissa justeringar tillämpats . Det finns därför skäl att se över systemet och undersöka om det går att förbättra. Mot denna bakgrund har regeringen tillkallat en särskild utredare för att se över resurstilldelningssystemet och föreslå förändringar som bland annat möjliggör en utbildning av hög kvalitet med fortsatt hänsyn till både studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov på såväl kort som lång sikt samt tillgodoser lärosätenas behov av stabila ekonomiska förutsättningar. Utredningsarbetet ska vara slutfört och redovisat .
frs · GR121615 · 2004-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1615 om naturkatastrofer i har frågat statsministern om han avser att klargöra ansvarsfrågorna i såväl verkställighetsfrågor som det ekonomiska ansvaret för åtgärder i samband med naturkatastrofer. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen har inte avsatt några särskilda medel för att kompensera enskilda för kostnader i samband med olyckor. I propositionen 1983/84:6 om ersättning för skador till följd av naturolyckor behandlades de principer som borde gälla för ersättning till följd av naturolyckor. Regeringen delade i propositionen, räddningstjänstkommitténs och flertalets remissinstansers uppfattning att ersättning inte skulle utgå för skador som det går att försäkra sig för. Försäkringsskyddet i hem-, villa- och fritidshusförsäkringarna har byggts ut och erbjuder nu ett gott skydd vid översvämningsskador vad avser byggnader och lösöre. För vissa andra kategorier av försäkringsobjekt finns inte skyddet vid översvämningsskador med i standardförsäkringarna, men skyddet kan ofta uppnås genom en tilläggsförsäkring. Utgångspunkten är att försäkringssystemet ska svara för det ekonomiska skyddet vid översvämningar. Om ersättningsfrågorna tas om hand inom ramen för försäkringssystemet stimuleras de skadeförebyggande insatserna. Samma syfte har självrisken i det enskilda försäkringsavtalet. Min mening är således att det bör vara var och ens ansvar att skaffa sig det försäkringsskydd som är möjligt. I till exempel propositionen 2002/03:119 reformerad räddningstjänstlagstiftning betonas den enskildes ansvar för förebyggande åtgärder. När det gäller kostnader för en räddningsinsats kan kommunen söka ersättning under vissa förutsättningar enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. I lagen anges att om en räddningsinsats i har medfört betydande kostnader, har kommunen rätt till ersättning av staten för den del av räddningstjänstkostnaden som överstiger en självrisk. Regeringen har sedan översvämningarna beslutat om särskild ersättning till kommunerna enligt tidigare gällande räddningstjänstlagen. Sådan ersättning har dock inte lämnats enligt lagen om skydd mot olyckor. När det gäller frågan att klargöra ansvaret vid verkställighetsfrågor så är det som huvudregel kommunerna själva som ansvarar för den lokala räddningstjänsten. Skälet är bland annat att kommunerna kan anpassa räddningstjänstorganisationen efter lokala förhållanden. Det kan innebära olika mål för olika kommuner. På det sättet kan effektiviteten öka i det olycksförebyggande och skadeavhjälpande arbetet. Flera statliga myndigheter stöder kommunerna i deras arbete med att förebygga och hantera naturolyckor. Regeringen tar frågan om översvämningsrisker på största allvar. Regeringen har bedömt det som angeläget att följa upp erfarenheterna av sommarens översvämningar och har därför gett , , , länsstyrelserna i , , respektive , , samt i uppdrag att redovisa erfarenheterna av sommarens översvämningar i . Länsstyrelserna ska även belysa berörda kommuners erfarenheter. Uppdraget ska redovisas . Slutligen vill jag nämna att det inom bereds direktiv till en utredning om översyn av regelsystemet vid naturolyckor.
frs · GR121616 · 2004-09-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1616 om den politiska situationen i har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att stärka de demokratiska krafterna i och motarbeta diktatoriska grepp. Den negativa utvecklingen i är på många sätt oroväckande och det är av stor vikt att som grannland bidrar till att stödja en demokratisk utveckling. är en av de största biståndsgivarna i landet och regeringens ambition är att öka och bredda detta stöd. Regeringen finansierar via Sida och en rad insatser och samarbetsprojekt för att skapa förståelse för demokratins kultur och främjande av medborgarnas deltagande i det politiska livet i . Det är beklagligt att president utlyst en folkomröstning om en ändring av konstitutionen. Vi välkomnar därför att Europeiska unionens råd för allmänna frågor och yttre förbindelser antog rådsslutsatser där EU uttrycker stor oro över att president har beslutat att genomföra en folkomröstning för att kunna fortsätta kandidera som president för ett obegränsat antal gånger. Rådsslutsatserna innehåller även krav på demokratiska och rättvisa val enligt och normer. pågår en aktiv diskussion inom EU om hur vi tillsammans kan agera inför det kommande vitryska parlamentsvalet. Från svensk sida kommer vi att skicka tre långtidsobservatörer och fem korttidsvalobservatörer. Diskussionerna inom EU omfattar även hur vi kan öka stödet till det civila samhället, fria medier och oppositionen. är pådrivande för att detta stöd ska fördjupas och utökas. Som ett exempel vill jag nämna ett besök i av vitryska oppositionspolitiker, inklusive representanter från Respublikagruppen och företrädare för det civila samhället. delfinansierade besöket som syftade till att ge en möjlighet för oppositionen att mer direkt dela med sig av sin syn på samarbetet mellan och EU. Den senaste tidens utveckling i illustrerar behovet att vi både bilateralt och multilateralt ökar vårt stöd till de demokratiska krafterna i landet.
frs · GS121 · 2004-09-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1 om singaporianers rätt att arbeta politiskt har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska respektera och andra singaporianers rätt att arbeta politiskt. Det finns inskränkningar och brister i det politiska systemet i , framför allt när det gäller de demokratiska spelreglerna, straffpåföljder samt yttrande- och pressfrihet. Valsystemet och reglerna för politisk verksamhet begränsar oppositionspartiernas möjligheter till politiskt inflytande. Lagarna om förtal är strikta och höga skadestånd kan utdömas. Detta är en mekanism som leder till försiktighet hos medier och opposition. har dock noterats en trend mot ett friare debattklimat och ett öppnare samhälle. för också en politik för att motverka diskriminering av människor på grund av etnisk härkomst, religion och kön. Från svenskt håll stöds en process för ökad demokratisering och respekt för de mänskliga rättigheterna. Detta sker genom den officiella bilaterala dialogen där frågan om respekt för de mänskliga rättigheterna har en självklar roll. Av stort värde är även det stöd som kan lämnas av det svenska civila samhällets organisationer och föreningar med engagemang för demokratifrågor i .
frs · GS1210 · 2004-09-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:10 om enskilda organisationers roll i arbetet mot hiv/aids har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lyfta fram vikten av att de enskilda organisationerna tydligt integrerar arbetet mot hiv/aids i sin verksamhet. Mot bakgrund av mitt ansvarsområde i regeringen ligger fokus i mitt svar på engagemang i det internationella samarbetet. Det förebyggande arbetet är grundläggande för att bekämpa hiv/aids. FN-deklarationen mot hiv/aids slår som bekant fast att de preventiva insatserna utgör huvudspåret i arbetet. som vi från svensk sida starkt driver denna linje, understryker vi också vikten av att satsa på hela kedjan av insatser mot hiv/aids @ det förebyggande arbetet, vård och behandling inklusive bromsmediciner, forskning kring vacciner och så kallade mikrobicider, samt åtgärder för att mildra effekterna av hiv/aids. I många samhällen präglar hiv/aids-problematiken alla sektorer. Oavsett inom vilket fält en enskild organisation är verksam är sjukdomens fruktansvärda konsekvenser en verklighet. Alla svenska enskilda organisationer spelar en viktig roll i arbetet mot hiv/aids. Inte minst gäller detta organisationerna för de människor som själva lever med sjukdomen. Regeringen för på olika sätt en kontinuerlig dialog med bland andra de enskilda organisationerna kring hiv/aids- problematiken. En central del i den svenske hiv/aids-ambassadörens arbete är att arbeta nära det civila samhället. Sida införde för sin del en ny kravmodell för de enskilda organisationer som får bidrag av Sida just i syfte att påverka dem att förändra sitt arbete i ljuset av den katastrof som hiv/aids-problematiken utgör. Sida har också bland annat hållit två seminarier i @ i respektive @ som planerades i nära samråd med representanter för organisationerna. Den internationella konferensen i (Center) hade som syfte just att öka medvetenheten hos de enskilda organisationerna om hiv/aids. Avslutningsvis vill jag betona att jag kommer att fortsätta att understryka vikten och värdet av att de enskilda organisationerna i allt sitt arbete fullt ut integrerar hiv/aids. Jag är övertygad om att organisationerna själva är väl medvetna om det stora allvaret och betydelsen av att all verksamhet bidrar till att förhindra att smittan sprids ytterligare.
frs · GS1211 · 2004-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:11 om har frågat statsminister vad han avser att göra för att tidigarelägga en utbyggnad av till en trygg och säker motorväg. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen är väl medveten om de behov och de möjligheter som är kopplade till infrastrukturen i . Denna medvetenhet syns också tydligt i den nationella väghållningsplanen som regeringen fastställde . Fastställelsebeslutet innebär att ett antal väginvesteringar i ska tidigareläggas. På Rv 40 handlar det om etapperna Brämhult@Rångedala, Rångedala@Hester samt Haga@Ljungarum. Utbyggnaden av Rv 40 mellan och kommer därmed att ske inom planperioden 2004@2015. Dessutom tidigarelades utbyggnader på genom , Rv 45 i Älvdal, Rv 44 mellan och samt E20 mellan och . Samtliga dessa tidigarelagda vägutbyggnader ska finansieras genom lån i .
frs · GS1212 · 2004-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:12 om inval i har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att ska inväljas i vid nästa års session. Den ser generellt positivt på deltagande i internationella organisationer, förutsatt att ett sådant deltagande inte kräver nationsstatus. Medlemskap i beviljas enligt stadgan på rekommendation av säkerhetsrådet. följer universalitetsprincipen, vilken innebär att suveräna stater som erkänner har rätt att ansluta sig till FN. Den ett-Kina-politik som liksom samtliga EU-länder och flertalet andra länder för innebär att vi inte erkänner som självständig stat. Av detta följer att vi inte har möjlighet att stödja en taiwanesisk ansökan om medlemskap i .