ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS1284 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:84 om åtgärder för att minska bidragsberoendet åberopar en intervju med statsminister i tidningen oktobernummer. Enligt artikeln är "mer än var femte svensk, , beroende av bidrag för sin försörjning". Enligt Kupé har statsministern uppgivit "vi ska försöka pressa det till ". Med anledning av detta har dragit slutsatsen att det är detta synsätt som förklarar avsaknaden av politiska förslag för att bryta och minska bidragsberoendet. Hon framhåller att det är i längden ohållbart både på grund av samhällets kostnader och konsekvenserna för den enskilde individen i form av tappad kontakt med arbetsmarknaden. Mot bakgrund härav har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att minska bidragsberoendet i det svenska samhället. Arbetet inom regeringen är så fördelat att jag är den som ska besvara frågan. Inledningsvis kan jag dela uppfattning att andelen sysselsatta i förvärvsaktiv ålder behöver öka betydligt. Däremot har jag synpunkter på uppfattning om att alltifrån arbetslöshetsförsäkring, sjukersättning, socialbidrag och förtidspension är att betrakta som bidrag för försörjningen. Detta är både förenklat och principiellt felaktigt. Försäkringen varken kan eller bör betraktas som bidragssystem. Sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning @ före detta förtidspension @ tillhör den allmänna sjukförsäkringen och beviljas personer som helt eller delvis saknar arbetsförmåga tillfälligt eller av medicinska skäl för att täcka inkomstbortfall. Dessa ersättningar finansieras huvudsakligen genom en arbetsgivaravgift till sjukförsäkringen. Som framgår av bland annat budgetpropositionen pågår ett brett och omfattande arbete för att minska ohälsan i arbetslivet. Inriktningen är att nå det nationella målet om att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning i förhållande till 2002 ska halveras , som antalet nya aktivitets- och sjukersättningar ska minska. Resultaten av detta arbete visar att det finns goda förutsättningar att nå målet, men regeringen är också medveten om att det kommer att krävas ytterligare åtgärder. Arbetslöshetsersättningen är en frivillig försäkring mot inkomstbortfall till följd av arbetslöshet även om staten i hög grad finansierar försäkringen. Som framgår av budgetpropositionen gör regeringen en kraftfull satsning för att pressa ned arbetslösheten och öka sysselsättningen inte minst bland utsatta grupper som arbetshandikappade, ungdomar och invandrare. Inriktningen är självklart att pressa tillbaka den öppna arbetslösheten. Endast socialbidraget är ett renodlat bidrag för försörjningen och är ekonomiskt sett ett kommunalt ansvarsområde. Även om regeringens mål att halvera antalet socialbidragsberoende inte kommer att kunna nås, kvarstår målet och det ska uppfyllas . Detta ska ske genom ökad sysselsättning särskilt bland utrikes födda och andra grupper med låg sysselsättningsgrad samt att åtgärder inom många politikområden vidtas. Sammanfattningsvis pågår eller planerar regeringen olika åtgärder för att minska utgifterna på samtliga områden som nämner. En av de avgörande faktorerna för hur snabbt detta ska kunna ske är utvecklingen på arbetsmarknaden.
frs · GS1285 · 2004-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:85 om hyreskostnadsfaktorn vid PLO-omräkning har frågat statsrådet om hyreskostnadsfaktorn vid PLO-omräkning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt upplever företrädare för flera av landets statliga museer med lokalisering i att hyreskostnadsfaktorn vid PLO-omräkningen får förödande konsekvenser för museernas hyreskostnader. Bakgrunden är enligt henne att marknadshyrorna i har sjunkit, varvid museernas hyreskompensation följaktligen minskats när anslagen räknats om. har , enligt , höjt museernas hyror. tillämpar generellt marknadshyror. Enligt beslut av regeringen har dock fem kulturinstitutioner kostnadshyra, nämligen huvudbyggnaderna för Kungl. Operan, Kungl. Dramatiska Teatern, , och . Statens fastighetsverks hyressättning gentemot alla kulturinstitutioner baseras på hyresförhandlingar vilka leder fram till ett hyresavtal. Dessa tecknas som regel . Hyran räknas upp med index (KPI). Vid omförhandling av marknadshyresavtal sker justering av hyran i förhållande till rådande marknadsläge. Detta kan leda till att hyran blir såväl högre som lägre i jämförelse med vad som gällt tidigare. Till skillnad från detta har kostnadshyresavtal ingen koppling till rådande marknadsläge då hyresnivån i dessa avtal bestäms utifrån faktiska kostnader för förvaltningen av respektive byggnad. Däremot inser jag att det kan innebära problem för de kulturinstitutioner som har kostnadshyra om kompensation i anslagssystemet utgår från förändringar i hyresmarknadsläge som inte motsvaras av samma nedgång av kostnaden. Som upplysning kan jag säga att den årliga prisomräkningen av lokalhyror baseras på två komponenter, dels prisutvecklingen baserad på villkoren i tecknade hyresavtal, dels marknadsprisutvecklingen. För avtal som går ut har marknadsutvecklingen påverkat omräkningen på ett sådant sätt, att några kulturlokaler fått en negativ omräkning. Metoden för hur anslagsomräkningen ska göras för kulturinstitutioner med så kallade ändamålslokaler har behandlats i flera sammanhang, senast av den parlamentariska . Utredningens betänkande Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader (SOU 2004:28) har remissbehandlats och remisstiden gick ut . Utredningen har bland annat lämnat olika förslag om kostnadshyra. Dessa förslag kommer att beredas inom .
frs · GS1286 · 2004-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:86 om sjukförsäkringen har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att ärendehanteringen på landets försäkringskassor ska bli snabbare. Regeringen anser att det är oacceptabelt med långa handläggningstider för sjukpenningärenden. Sjukförsäkringens syfte är att ge en person som drabbas av sjukdom en ersättning som är relaterad till inkomstbortfallets storlek. Den enskilde är beroende av ersättningen för sin försörjning. Regeringen menar därför att det är mycket viktigt att sjukpenningärenden handläggs så snabbt som möjligt så att den försäkrade antingen får sin sjukpenning utbetald eller får ett beslut på att han eller hon inte är berättigad till någon ersättning eller en lägre sådan än den som begärs. Enligt uppgifter från () får över hälften av alla nya sjukskrivna sin sjukpenning efter det att har alla nödvändiga underlag. Regeringen är medveten om att tiden för ärendehanteringen på landets försäkringskassor varierar över landet. För att förkorta handläggningstiden för ärenden angående rätt till sjukpenning har regeringen gett RFV i uppdrag att vidta åtgärder. Om så erfordras ska RFV föreslå de författningsändringar som behövs för att åstadkomma en förkortning av handläggningstiden. Uppdraget, med förslag till åtgärder, ska redovisas till regeringen .
frs · GS1287 · 2004-10-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:87 om svensk handel med har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra att handelsförbindelserna med ska ge ökad legitimitet till den kinesiska regimens brott mot de mänskliga rättigheterna. Påtagliga förändringar har ägt rum i det kinesiska samhället sedan de ekonomiska reformerna och öppnandet gentemot omvärlden inleddes . Levnadsstandarden har förbättrats dramatiskt för stora delar av befolkningen och hundratals miljoner människor har lyfts ur extrem fattigdom. Utbudet av kultur och information har ökat, som statens inblandning i människors privatliv minskat, och även på rättsområdet har en viss utveckling skett. är bristande respekt för de mänskliga rättigheterna i fortsatt ett betydande problem. Dialog och samarbete för att förbättra MR-situationen är en viktig del av våra relationer med . försöker på olika sätt bidra till en utveckling mot större rättssäkerhet och ökad medvetenhet om det internationella regelverket på området mänskliga rättigheter. Arbetet sker såväl bilateralt som genom EU och inom ramen för FN-systemet. Regeringen ser inget motsatsförhållande mellan sina ansträngningar att åstadkomma förbättringar avseende situationen för de mänskliga rättigheterna i och en önskan att utveckla handelsrelationerna. Tvärtom är det min bestämda uppfattning att öppnande gentemot omvärlden, inklusive ett ökat utbyte av handel och investeringar, leder till att respekten för de mänskliga rättigheterna stärks och att internationella normer vinner ytterligare insteg i det kinesiska samhället.
frs · GS1288 · 2004-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:88 om ansvar för häktessituationen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att fullföljer sitt uppdrag om att vara ekonomiskt effektiv. Inledningsvis vill jag framhålla att jag helt delar uppfattning att det är viktigt att statens resurser används på ett effektivt sätt. Myndigheterna har också ett ansvar för att samordna sina åtgärder på ett sådant sätt att samhällets totala resurser utnyttjas så effektivt som möjligt. Detta framgår bland annat av verksförordningen som gäller för alla myndigheter. Beslut som fattas om kriminalvårdens lokalisering påverkar i hög grad övriga myndigheter i rättskedjan och det ställer självklart höga krav på samarbete. Av kriminalvårdens instruktion framgår att häktesorganisationen ska vara utformad så att den främjar ett effektivt samarbete med övriga myndigheter inom rättsväsendet. Regeringen har gett i uppdrag att skapa fler häktes- och anstaltsplatser på så sätt att anstaltsstrukturen består av färre och större enheter. Detta arbete pågår med full intensitet . Som ett led i detta kommer det att skapas en kriminalvårdsanläggning med häktesplatser i .
frs · GS1289 · 2004-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:89 om Öresundsintegration har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att få till stånd en översyn av de konsekvenser en förändring av skattereglerna kan ha för integrationsprocessen i . Regeringen överlämnar en proposition med förslag till förändringar i inkomstbeskattningen av fysiska personer som är bosatta utomlands (begränsat skattskyldiga). Förslagen, som främst är en EU-anpassning av reglerna, innebär en förbättring för dem som har höga kostnader förenade med arbetet i . De som bor utomlands och arbetar i betalar särskild inkomstskatt (SINK) av bruttoinkomsten. Någon rätt till kostnadsavdrag finns inte. I propositionen föreslås att det öppnas en möjlighet för dessa att i stället betala och statlig inkomstskatt för sina tjänsteinkomster som de får rätt att göra kostnadsavdrag, till exempel för utgifter för resor mellan bostaden och arbetet. Personer som uteslutande eller nästan uteslutande har sin förvärvsinkomst i får enligt förslaget också grundavdrag och rätt att göra allmänna avdrag. Propositionens förslag innebär inte några försämringar varken för danska Öresundspendlare eller andra utomlands bosatta. Förslagen innebär sammanfattningsvis ökade möjligheter att ta hänsyn till individuella förhållanden för personer som arbetar i men som är bosatta utomlands. Förslagen bedöms vara positiva för Öresundsintegrationen. Jag har inga planer på att initiera en särskild undersökning av skattereglernas konsekvenser för integrationsprocessen.
frs · GS1290 · 2004-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:90 om landstingens självbestämmande har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidtaga för att också fortsättningsvis garantera ett landstings rätt att teckna vårdavtal med den vårdgivare man finner bäst @ oavsett huvudman. Som väl känner till bereds frågan om driftsformer inom hälso- och sjukvården inom . Jag kan därför ännu inte redogöra för hur ett slutligt förslag kommer att se ut.
frs · GS1292 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:92 om kat har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att handeln och bruket av kat ska minska. Kampen mot narkotika måste bedrivas kraftfullt och utbudet av all illegal narkotika måste minska. Bekämpning och förebyggande av narkotikabrott är ett högt prioriterat område för såväl regeringen som för polisen och andra brottsbekämpande myndigheter. Resursinsatsen i kampen mot narkotikan hos polisen har jämfört med föregående år ökat kraftigt. redovisades drygt 21000 narkotikaärenden till åklagare jämfört med drygt 17000 ärenden . kommer polisen också att få mycket stora resurstillskott. Även inom åklagarväsendet är kampen mot narkotikabrottsligheten ett prioriterat område. När det gäller kat anser Riksåklagaren att drogens farlighet bör omvärderas och att gränsdragningen mellan ringa brott, normalbrott och grovt brott avseende kat bör skärpas. Riksåklagaren verkar för skärpta straff i fråga om kat genom att föra talan i . På flera håll i landet har speciella projekt genomförts med syfte att nå katmissbrukare och deras anhöriga. Regeringens narkotikasamordnare har bland annat initierat ett särskilt projekt i som syftar till att förändra attityden till drogen kat. klassificerades som narkotika i . I många andra länder har kat fortfarande inte narkotikaklassats. Regeringen arbetar internationellt för att fler länder ska klassificera kat som narkotika. Samarbetet inom EU är viktigt i detta arbete. Sammanfattningsvis pågår ett omfattande arbete såväl nationellt som internationellt för att motverka handel och bruk av narkotika. Jag följer naturligtvis detta arbete noga.
frs · GS1293 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:93 om parlamentarisk utredning om könsneutral äktenskapslagstiftning tillkännagav att regeringen bör tillkalla en parlamentarisk utredning för att utreda frågan om en könsneutral äktenskapslagstiftning. har frågat om jag är beredd att bekräfta och verka för att regeringen kommer att tillgodose tillkännagivandet. har tidigare frågat om jag kommer att se till att utredningen tillsätts och när det kan ske. Som jag har nämnt utarbetas inom direktiv till en utredning som ska ta ställning till bland annat frågan om äktenskap för par av samma kön. Utredningen kommer att ha någon form av parlamentariskt inslag och beräknas kunna tillsättas .
frs · GS1296 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:96 om förmögenhetsskatt har frågat mig om jag är beredd att verka för att ändra reglerna för förmögenhetsskatt så att personer inte behöver betala förmögenhetskatt för pengar de inte ens har. Enligt förmögenhetsskattelagen ska en fordran i pengar tas upp som tillgång vid förmögenhetsbeskattningen. Om en sådan fordran är räntelös ska den tas upp till sitt nuvärde beräknat med hänsyn till marknadsränta och löptid. Det ankommer på de rättstillämpande myndigheterna @ i detta fall och de allmänna förvaltningsdomstolarna @ att bedöma om en lotterivinst av det aktuella slaget är att anse som en skattepliktig fordran enligt förmögenhetsskattelagen samt hur den i så fall ska värderas. Jag är inte beredd att föreslå några förändringar av bestämmelserna i fråga.
frs · GS1297 · 2004-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:97 om FN:s omorganisering av samordningsansvar har frågat utrikesministern om vilka åtgärder som hon tänker vidta för att FN-samordnare i fält också ska ges beslutsansvar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag delar uppfattning att ett väl samordnat FN är avgörande för organisationens effektivitet i fält. UNDP, som den största av och ordförande för (), har en viktig roll i denna samordning. har både bilateralt, inom EU och med andra likasinnade länder drivit frågan om en förstärkning av FN:s samordnare i fält. strävar efter att FN:s samordnare får en starkare ställning och ett större ansvar. Frågan är en viktig del i den översyn av FN:s utvecklingssamarbete som pågår och som kommer att behandlas i generalförsamlingen . EU har lagt fram en rad konkreta rekommendationer, till exempel en ökning av resurser till FN-samordnaren för att därigenom stärka samordnarens roll, mer engagemang från i samordnarens arbete, bättre jämställdhet och mångfald vid rekrytering av FN-samordnaren samt ett starkare uppföljnings- och utvärderingssystem. har också drivit denna fråga inom FN:s olika fonder och program och anser det viktigt att personer som arbetar som FN:s samordnare inte endast ska ses som UNDP:s förlängda arm utan representera hela FN-systemet. har också i flera sammanhang förespråkat gemensam programmering av de olika FN-organens verksamhet i ett land som innebär att flera fonder och program delar på kostnader och ansvar för ett program. Detta är ett annat exempel på åtgärder som skulle stärka FN:s samordnare i fält.
frs · GS1298 · 2004-10-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:98 om agerande för att stoppa den israeliska offensiven har frågat mig vad gör i EU och FN, för att förmå att stoppa den israeliska offensiven i , så att parterna återgår till förhandlingsbordet. Jag delar frågeställarens upprördhet över den israeliska militära offensiven i . Över hundra människor har dödats, många av dem barn. Ett hundratal palestinska hem har rivits av israelisk militär, vatten och elförsörjning har stängts av och accessen för de humanitära hjälporganisationerna kraftigt begränsats. Resultatet är att tusentals människor har hamnat i humanitär nöd. Detta är oacceptabelt. har förvisso rätt att skydda sin befolkning mot terrorism och väpnade attacker, men det måste ske inom folkrättens ramar. Ju mer våldet trappas upp, desto svårare blir det för parterna att återvända till förhandlingsbordet. Ledarna på både den palestinska och israeliska sidan måste ta sitt ansvar och bryta våldsspiralen. Det står bortom allt tvivel att det enda sättet att skapa långsiktig säkerhet för både palestinier och israeler, är att en fredlig lösning på konflikten @ baserad på direkta förhandlingar mellan parterna @ kommer till stånd. har såväl enskilt som genom EU uttryckt djup oro över offensiven och krävt att avbryter den, vilket nu förefaller ha skett. EU har uppmanat båda parter att agera på ett sätt som främjar dialog och förhandlingar och konstaterat att deras relationer till EU kan komma att påverkas negativt om de underlåter att göra detta.
fr · GS11251 · 2004-11-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:251 av () till statsrådet om solcellspaneler Solcellspaneler tillverkas av tre företag i . Produktionen ökar och företagen säljer allt de hinner tillverka. De som provat att använda solcellspaneler har insett dess fördelar. De är tysta, solen är det enda bränslet, de släpper inte ut några skadliga ämnen och de fungerar underhållsfritt. De stora marknaderna finns främst i , men även i och . Endast en liten del säljs i . Men el från solcellspaneler kan också bli en stor marknad i , nu när vi söker alternativ till kärnkraften. Mer efterfrågan och större tillverkning skulle också ge fler arbetstillfällen. I subventioneras el från solceller av den tyska staten. Den som bygger solceller på sitt hus får av kostnaden i investeringsstöd. Den stora vinsten kommer i elförbrukningen, eftersom den egna förbrukningen av solcellsel blir gratis. Anläggningens ägare får dessutom betalt med 4:97kr överskottsel från solceller som ägaren kan leverera ut på elnätet. Kostnaden för att köpa el för hushållen ligger på 1:10kr . Både insparade elkostnader och möjligheten att få en inkomst på sina solceller innebär en kraftig stimulans för marknaden för solceller, även om de är dyra att investera i. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för stimulera marknaden för solcellspaneler också i ?
fr · GS11252 · 2004-11-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:252 av () till justitieminister om anslag till kriminalvården Just nu genomförs akuta sparåtgärder i form av utgiftsstopp inom kriminalvården. Det handlar om indragningar av personalens trivselpengar, inköps- och investeringsstopp, anställningsstopp och särskilt kritisk prövning av övertid och vikarieanvändning. Denna akuta sparverksamhet kommer att pågå fram för att se till att kriminalvårdens anslagsskuld inte överskrider vid årets utgång. Genom att minimera och skjuta fram kostnader till kommande år hoppas kunna hålla nere anslagsskulden till 9,, såsom regeringen krävt. Utöver de besparingar och effektivitetsåtgärder kriminalvården är satt att göra krävs det nu alltså ytterligare åtstramningar. Detta trots medvetenhet om att kortsiktiga besparingar kan leda till långsiktiga förluster. Regeringen har missbedömt miniminivån för det anslag som en säker kriminalvård måste anslås. Mot denna bakgrund vill jag fråga ministern om han avser att ta initiativ till ett ökat anslag till kriminalvården .
fr · GS11253 · 2004-11-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:253 av () till justitieminister om ekonomistyrningen av svensk polis Av vår grundlag framgår att det endast är regeringen som kan och ska styra över andra myndigheter. För att detta ska vara framgångsrikt krävs bland annat tydlighet och långsiktighet. har regeringen föreslagit en anslagsökning på till svensk polis. Det kan framstå som mycket pengar. För den som på allvar arbetar med ekonomistyrning av en så stor myndighet som polisen är det dock klart att anslagsökningen äts upp av otillräcklig pris- och löneomräkning samt höjda för statens avtalsförsäkringar. Enligt uppgifter från motsvarar satsningen endast en tredjedel av vad som behövs för att polisen ska kunna leva upp till vad man ålagts av regering och riksdag. Denna bristfälliga och otydliga styrning av svensk polis skapar stora svårigheter för såväl och länsmyndigheterna att utveckla verksamheten på ett positivt sätt. Det tvingar fram stenhårda besparingar på till exempel polisstationer, viktig civilanställd personal och utbildningar för att till exempel klara av att anställa de poliser som faktisk numera utbildas. Särskilt allvarligt är att den lokala närvaron av poliser minskar och att det lokala ansvaret nu centraliseras med stor kraft. Avser ministern att vidta några åtgärder för att förbättra långsiktigheten och kvaliteten i ekonomistyrningen av svensk polis?
fr · GS11254 · 2004-11-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:254 av () till försvarsminister om etnisk mångfald i försvaret Försvaret är största statliga arbetsgivare. Statliga myndigheter har ett arbetsgivaransvar som bland annat innebär att de ska verka för att ge alla @ oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion, funktionshinder eller sexuell läggning @ samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter i arbetslivet. Enligt Försvarsmakten är syftet med att öka den etniska mångfalden inom försvaret flerfaldigt. En större andel värnpliktiga och officerare samt civilanställda av annan etnisk bakgrund än svensk motverkar segregation och ökar den mångkulturella acceptansen inom försvaret. Enligt ett regeringsuppdrag ska samtliga myndigheter upprätta handlingsplaner för att främja etnisk och kulturell mångfald. Trots detta saknar Försvarsmakten en sådan. Den tidigare handlingsplanen omfattade 2001@2003 och gällde fram . Med anledning av ovan sagda önskar jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att säkerställa att Försvarsmakten uppfyller kravet på att upprätta en handlingsplan för ökad etnisk och kulturell mångfald?
fr · GS11255 · 2004-11-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:255 av () till statsrådet om arbetsmiljölagen inom förskolan besparingsår blev barngrupperna i förskolan allt större och större, för att i stort sett ligga kvar på den nivån. Regeringens och samarbetspartiernas ambition är att 6000 fler vuxna ska anställas inom förskoleverksamheten för att öka antalet vuxna. Tyvärr finns det kommuner som trots detta är beredda att stoppa in fler barn i redan för stora barngrupper, enligt mitt sätt att se på frågan. I till exempel är kommunen beredd att öka barnantalet i barngrupperna, trots att det är 23 barn i syskongrupp och 17 barn i småbarnsgrupp. Detta blir utan tvekan ett arbetsmiljöproblem för personalen men också för barnen och deras föräldrar. Föräldrar vittnar om att barnen upplevs som stressade och behöver varva ned när de kommit hem. Arbetsmiljölagen gäller för förskolepersonalen, i förskoleklass och på men inte för barnen inom förskolan. Anledningen är att förskoleverksamheten betraktas som en frivillig verksamhet. Detta måste ändras. Vilka föräldrar har chans att välja om de ska arbeta eller inte och vilket val har barnen? De små barnens rätt att vistas i en god arbetsmiljö bör vara en självklar rättighet. Jag vill fråga statsrådet: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att även förskoleverksamheten ska omfattas av arbetsmiljölagen?