ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111236 · 2004-05-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1236 av () till utbildningsminister om kvalitet och kostnader presenterade en rapport om olika gruppers livslöner i förhållande till utbildningen. Där visade det sig klart och tydligt att gymnasielärare går back på sin utbildning, jämfört med om studenten valt att börja arbeta direkt efter gymnasiet. Han eller hon kommer aldrig att komma i kapp. Statusen för lärarna har också sjunkit, färre och färre känner sig motiverade att söka och slutföra lärarutbildningar. av de behöriga utexaminerade lärarna i varje årskull kommer inte att arbeta som lärare. Förskolorna bågnar av barn, men där är det ingen som vill arbeta längre och platserna på förskollärarprogrammet gapar tomma. Mycket beror på de låga lönerna och den obefintliga chansen till karriärmöjligheter, med högre lön som följd. Högre utbildning lönar sig alltså mycket dåligt. Om kommuner nu väljer att inte fullfölja det löneavtal om ett 20-procentigt lönelyft , kommer det att påverka skolan ytterligare i negativ riktning. I mitt hemlän finns fyra kommuner av de tio värsta syndarna. Det är , , och som inte verkar nå upp till löneavtalen. I krävs det stora insatser för att de lärare som enbart har fått ska hinna nå upp till de . Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsministern: Vad avser ministern att göra för att lärarna ska få löner som gör att vi får fler studenter som söker sig till lärarutbildningarna?
fr · GR111237 · 2004-05-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1237 av () till statsrådet om behjälplighet och tillgång till dokument Vid senaste sammanträdet med styrelsen för @ @ rapporterade Riksrevisorerna att några granskningsprojekt på den granskningsplan som enhälligt ställt sig bakom har måst senareläggas beroende på problem att få tillgång till relevanta dokument i . Detta förhållande hade, rapporterade Riksrevisorerna, tidigare anmälts till presidiet i . Vid styrelsemötet uttalade jag starkt stöd för Riksrevisorernas rätt att få snabb tillgång till alla relevanta dokument. Möjligen kan det påtalade förhållandet @ som dessvärre skulle kunna utveckla sig till ett missförhållande om inte tydliga riktlinjer om behjälplighet att bistå föreligger @ ha sin grund i att granskningsmyndigheten , som ju numera inte längre finns sedan tillkom , var ett regeringens organ, detta i motsats till som är granskningsorgan. Min fråga till statsrådet är denna: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tydliggöra för envar medarbetare och enhet inom att möjlighet att arbeta på ett noggrant och kostnadseffektivt sätt i alla medborgares intresse vilar på beredskapen och förpliktelsen hos alla?
fr · GR111238 · 2004-05-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1238 av () till statsrådet om åldersdiskriminering på arbetsmarknaden På rekryteringssajterna Jobline och Monsters i ställdes frågan "Tycker du att det förekommer åldersdiskriminering på ditt arbete?". I ansåg av de svarande att åldern definitivt är av betydelse vid exempelvis nyrekrytering. I blev svaren annorlunda. Där tillmättes inte åldern samma betydelse. ansåg att åldern hade någon betydelse vid nyrekrytering. I talas det ofta om att alltfler behöver arbeta längre för att vi ska kunna bevara vår välfärd. Därför är det oroväckande att vi enligt denna undersökning har en så omfattande åldersdiskriminering inom arbetslivet. Med anledning av ovanstående vill jag därför ställa följande fråga till statsrådet: åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka åldersdiskriminering på arbetsmarknaden?
fr · GR111239 · 2004-05-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1239 av () till statsrådet om jämställdhetsarbetet inom vården presenterade två rapporter om och sjukvårdens verksamheter ur ett jämställdhetsperspektiv. Rapporterna visar med tydlighet att mer insatser behövs för att uppnå jämställdhet inom både socialtjänst och sjukvård. Den könsuppdelade statistiken visar att det finns skillnader i behandlingsfrekvens och val av behandling mellan män och kvinnor inom hälso- och sjukvården. Och tydligen färgas både och hälso- och sjukvårdens arbete fortfarande av traditionella föreställningar om kön. En slutsats från båda rapporterna är att i de fall kvinnor och män har olika behov så blir insatser som tar hänsyn till detta mer effektiva. Det är väl känt att det finns skillnader mellan kvinnor och män i sjuklighet, behandling och bemötande. Ändå saknar till exempel 13 landsting könsuppdelad statistik för vårdutnyttjande. Ändå har ingen av de senaste årens reformer som till exempel vårdgarantin, läkemedelsreformen och den nationella handlingsplanen värderats ur ett könsperspektiv. Rapporten konstaterar att det inte finns några könsneutrala reformer @ alla påverkar de kvinnor och män på olika sätt. Baserat på ovanstående vill jag fråga jämställdhetsministern: Vilka åtgärder planerar ministern att vidta för att se till att och sjukvårdens arbete präglas av ett könsneutralt perspektiv?
fr · GR111240 · 2004-05-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1240 av () till justitieminister om demonstrationslagstiftningen Jag har kunnat följa hur djurrättsaktivister systematiskt arbetat för att förmå en chinchillauppfödare utanför att lägga ned sin fullt lagliga verksamhet. Inslagen i kampanjen har varit många, bland annat telefonterror dygnets alla timmar, nattliga besök utanför bostaden och falska beställningar av varor från postorderföretag i uppfödarens namn. Listan kan göras betydligt längre. I kampanjen ingår även demonstrationer, demonstrationer som förläggs i direkt anslutning till ägarens hem. Det är för mig helt uppenbart att valet av plats är fullt medvetet för att skapa obehag för ägaren i dennes bostad. Jag anser att detta är ett vidrigt sätt att använda demonstrationsrätten på. Det borde vara en självklar rättighet för varje medborgare att få vara ostörd i sitt hem. Jag vill inte förvägra aktivisterna att uttrycka sina åsikter. Däremot anser jag att man bör kunna vägra demonstrationstillstånd i de fall där människor blir störda i sina hem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern följande. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att se över demonstrationslagstiftningen i syfte att garantera såväl demonstrationsrätten som människors rätt att få vara ostörda i sina hem?
fr · GR111241 · 2004-05-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1241 av () till finansminister om momsfordringar Många företagare måste göra stora privatekonomiska uppoffringar för att kunna betala in mervärdesskatten. Momsskulden till staten kan uppstå långt före det att den underliggande fakturan är betald. Inte av alla företag uppgav i en undersökning gjord av Företagarna att de tvingats betala moms för fakturor som ännu ej betalts. Det är uppenbart att detta skapar ett likviditetsproblem för företagaren. Likaså har det visat sig omöjligt för en företagare att kunna kvitta en skatteskuld som uppstått på grund av mervärdesskatt mot en fordran i mervärdesskatt som företagaren har på staten ett senare räkenskapsår. Reglerna är helt enkelt inte företagsvänliga och de fiskala vinsterna för staten är försumbara. Min fråga till finansministern är: Vad avser finansministern att göra för att underlätta för småföretagen vad gäller mervärdesskatteinbetalningar?
fr · GR111242 · 2004-05-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1242 av () till statsrådet om ersättningsjobb i I regeringens skrivelse 1999/2000:33 Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsprogram främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten slås fast att en av regeringen tillsatt omställningsgrupp ska "medverka vid genomförandet av etableringar av privata företag och vid lokaliseringar av statlig verksamhet". I skrivelsen utställs bland annat såväl privata som statliga ersättningsjobb för att kompensera för nedläggning av regemente. Avser statsrådet att vidta några ytterligare åtgärder för att fullfölja detta löfte?
fr · GR111243 · 2004-05-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1243 av () till miljöminister om utbyggnaden av 3G-nätet Utbyggnaden av 3G-nätet pågår för fullt och regeringens förslag om ändringar av ledningsrätten, påskyndar den utvecklingen då lagförändringen innebär rätt till tvångsåtgärder för att sätta upp , basstationer och antenner. Ett märkligt förslag tvärtemot folkviljan där av befolkningen inte vill ha en 3G-mast i sin närmiljö och där har litet förtroende för myndigheternas ansvar när det gäller eventuella strålningsrisker. Många medborgare och kommuner känner sig överkörda när det gäller möjligheten att kunna påverka placeringen av , basstationer och antenner då lagstiftningen inom PBL, , inte ger någon reell påverkansmöjlighet. Utbyggnaden av 3G-nätet som är en överenskommelse inom EU ska ske enligt artikel 174 i EG-fördraget som hävdar försiktighetsprincipen. När det gäller PBL, så ska 3 och 4kap. om varsamhetskrav följas, dock ej inom detaljplanelagt område. Vare sig försiktighetsprincipen eller varsamhetskraven i PBL har varit tillämpliga i de fall som prövats rättsligt och det verkar inte finnas några som helst hinder för att sätta upp , basstationer eller antenner för det mobila 3G-nätet. Min fråga till miljöminister blir då följande: På vilket sätt ämnar ministern ändra lagstiftningen så att medborgare och kommuner ges rätt till inflytande över placeringen av det mobila 3G-nätets , mobilstationer och antenner samt enkelt kunna få lättillgänglig information om var de finns?
fr · GR111244 · 2004-05-24 00:00:00 — Fråga 2003/04:1244 av () till utbildningsminister om CSN som nekar kvinnor abort Rätten till fri och säker abort ska självfallet inte kunna förhandlas bort av myndigheter. Men CSN har för utlandsstuderande förhandlat fram en försäkring som man uppger täcker graviditet och förlossning men däremot inte omfattar abort med undantag för kostnader för abort som knyts till att kvinnan våldtagits. Det finns ett brett politiskt stöd för att svenska kvinnor ska ha rätt till abort oavsett skäl. Men om ingen åtgärd vidtas kommer studerande kvinnor att utgöra ett undantag från den principen. Jag förväntar mig att regeringen tillser att CSN inte ska kunna förhandla bort grundläggande rättigheter. Utlandsstuderande kvinnor ska ha samma rätt till abort. Jag vill fråga utbildningsminister vilka åtgärder han är beredd att vidta för att rätten till fri och säker abort oavsett skäl ska omfatta också utlandsstuderande.
fr · GR111245 · 2004-05-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:1245 av () till jordbruksminister om burhönslagens tillämpning skrevs det in i djurskyddslagen att värphöns ska gå fritt. Med hänvisning till den lagen beslutade miljö- och hälsoskyddsnämnden i att en äggproducent ska skaffa nya hönsburar till sina värphöns. Äggproducenten överklagade beslutet till länsrätten som beslutade att underkänna miljö- och hälsoskyddsnämnden beslut. Man hänvisade till att den svenska burhönslagen inte var förankrad i EU. Lagparagrafer kan inte tillämpas retroaktivt resonerar länsrätten. i kommer inte att överklaga länsrättens beslut. Avser statsrådet att ta några initiativ för att ändra på tillämpningen av djurskyddslagen?
fr · GR111246 · 2004-05-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:1246 av () till miljöminister om byggande vid sjöar och vattendrag på landsbygden Miljöministern uttalade sig i Nyheterna i TV4 om behovet av att skärpa strandskyddet. Uttalandet har väckt oro inte minst i anslutning till den arrangerade Landsbygdsriksdagen. Min uppfattning är att det behövs en lokal anpassning av strandskyddet. Landsbygden får inte tillräckligt utnyttja sina vackra vattenmiljöer för att ge människor en önskad vattenkontakt i sitt boende. Viss skärpning av strandskyddet kan däremot vara motiverat kring storstäderna. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att underlätta byggande av bostäder närmare sjöar och andra vattendrag på landsbygden, i hela landet, där det inte finns avgörande konflikter med andra intressen?
fr · GR111247 · 2004-05-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:1247 av () till näringsminister om patentansökningar Antalet patentansökningar i har inte varit färre . En anledning kan vara de långa handläggningstiderna. Det tar mellan tre och att få ett patent i . Detta är och kostar för mycket pengar för uppfinnaren. Risken är att många uppfinnare avstår från sitt arbete. Detta leder till färre produkter och färre jobb samt till att uppfinnare och företag söker sig utomlands. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att underlätta för patentsökande?
fr · GR111248 · 2004-05-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:178 av () till utbildningsminister om skyddsombud för elever Som arbetsplats lyder skolan under arbetsmiljölagen, men alla delar tillämpas inte ur elevernas perspektiv. De anställdas ombud får rösta vid skyddskommitténs sammanträde och sammankalla sådana sammanträden @ elevskyddsombuden får bara yttra sig. Skyddsombuden har rätt att stoppa verksamhet som utgör hot, det har inte elevskyddsombuden. De har även undantagits från rätten att ta del av sekretessbelagd information. Elevers inflytande på arbetsmiljön borde stärkas genom att rättigheterna för elevskyddsombuden i arbetsmiljölagen 6 kap. 17 och 18 §§ utökades till att likna dem som gäller för övriga skyddsombud. För unga elever bör föräldrarna utse elevskyddsombud. Än värre är att de regler som infördes om elevmedverkan genom elevskyddsombud i arbetsmiljölagen inte följs. bryter hälften av landets skolor mot dessa bestämmelser. Endast var femte skola involverar elevskyddsombuden som det var tänkt när reglerna infördes. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ministern följande: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att det ska finnas elevskyddsombud med verkligt inflytande på alla skolor?
fr · GR111249 · 2004-05-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:1249 av () till justitieminister om muslimska män Sedan terrorattackerna i har situationen för muslimer och människor med arabiskt ursprung varit föremål för häxjakt överallt i världen, framför allt i väst. Många muslimska män känner en stor otrygghet. Senaste händelsen som upprört många är gripandet av en svensk medborgare som suttit i danskt förvar. Denne man släpptes senare genom att köras över . Jag har blivit kontaktad av flera muslimska män som känner sig otrygga även i . Att samarbetar med andra länder i kampen mot terrorism ser jag som nödvändigt men att främmande makt opererar i ser jag som ytterst olämpligt. Justitieministern har dessutom i ett uttalande i tidskriften sagt att vi måste vänja oss vid att ha utländska agenter i . Detta är en allvarlig utveckling och jag efterlyser en förklaring från statsrådet till detta uttalande.
fr · GR111250 · 2004-05-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:1250 av () till justitieminister om Säpos samarbete med andra länders säkerhetstjänster avslöjades att Säkerhetspolisen vid utvisandet av två egyptiska medborgare samarbetade med utländsk säkerhetstjänstpersonal. Enligt uppgift i samhällsprogrammet ska maskerad säkerhetspersonal på verkställt utvisningen av två personer som misstänktes för inblandning i terrorismrelaterade brott. Programmet pekar på flera oklarheter rörande samarbetet med utländsk säkerhetstjänst och lagenligheten i detta. Regeringen är av representanter för flera riksdagspartier anmäld till för att regeringens ansvar för utvisningen ska bli fullgott granskas. KU kan dock inte granska det som ligger på myndighetsnivå, varvid en oberoende kommission som granskar de nya uppgifterna borde tillsättas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitieministern om han avser att verka för att regeringen tillsätter en oberoende kommission som granskar utvisningen av två egyptiska medborgare 2001 och utländsk säkerhetstjänsts inblandning i densamma.
fr · GR111251 · 2004-05-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:1251 av () till utrikesminister om resa till och de palestinska områdena Då utrikesministern i en interpellationsdebatt valde att inte ta alla repliker kvarstod två frågor utifrån interpellationssvaret. Den ena frågan rör utrikesministerns aviserade resa till och de palestinska områdena. På en sådan resa är det av högsta vikt att utrikesministern väljer att träffa såväl civilbefolkning som representanter för fredsrörelsen och officiella representanter från båda sidor. Den israeliska premiärministern har tidigare klargjort att han inte är intresserad av att ha ett möte med någon som träffar representanter för den palestinska myndigheten. får inte ge vika för den sortens försök att styra omvärldens sökande efter fakta och besök i . Mot bakgrund av nämnt interpellationssvar vill jag fråga utrikesministern om hon för kan redovisa när hon planerar att vidta en resa till och de palestinska områdena.
fr · GR111252 · 2004-05-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:1252 av () till utrikesminister om sanktioner mot Då utrikesministern i en interpellationsdebatt valde att inte ta alla repliker kvarstod två frågor utifrån interpellationssvaret. Den ena frågan rör inrättandet av sanktioner mot . I sitt interpellationssvar skriver utrikesministern att "sanktioner eller bojkott mot ett land bör betraktas som en sista utväg när alla andra möjligheter är uttömda". Då de flesta möjligheter till påtryckningar av normalt slag ter sig alltmer uttömda gentemot den israeliska regeringen är det av intresse att fråga utrikesministern om ett klargörande. Är det utrikesministerns bedömning att principen om att sanktioner och bojkott kan vidtagas mot ett land då "alla andra möjligheter är uttömda" också gäller ?
fr · GR111253 · 2004-05-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:1253 av () till justitieminister om sjukskrivning i samband med polisutredning En polisman i , som arbetar som yttre befäl, har tankat hem barnpornografi till sin egen hemdator. Han betalade med sitt kreditkort och åkte därmed fast i rikskriminalens spaningar efter pedofiler. Han greps och har under förhören erkänt enligt artikel i . Mannens dator är nu beslagtagen. Själv är han sjukskriven över sommaren. All pedofilverksamhet är en oerhörd kränkning av de utsatta barnen. De vuxna män som utsätter barn för dessa skymfningar gör sig skyldiga till oftast livslånga ärr hos de utsatta barnen. Att det dessutom är en polis @ samhällets väktare och stöttepelare @ som genom sitt agerande uppträtt både brottsligt och moraliskt förkastligt är naturligtvis till skada för själva poliskåren och allmänhetens förtroende för den. Uppgiften att polismannen nu är sjukskriven över sommaren väcker frågetecken. Det kan inte vara samhällets uppgift att via sjukförsäkringen betala mannens uppehälle hans fall utreds vidare. Tanken med sjukförsäkringen är att den ska vara ett skydd för den som är sjuk @ inte någon form av inkomstförsäkring för den som av någon annan anledning inte kan eller bör vara på sitt arbete. Väl medveten om att statsrådet inte kan kommentera enskilda fall, är min fråga: Vad avser ministern att göra med anledning av ovanstående?
fr · GR111254 · 2004-05-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:1254 av () till justitieminister om skydd av kriminella Den organiserade brottsligheten blir ett allt större problem. Brottslingar sluter sig samman i kriminella gäng och organisationer för att bedriva grov brottslighet. För att bli medlem i dessa organisationer ställs det upp ett antal krav varav ett ofta är att inte vittna eller "tjalla". I flera fall är det omöjligt att levande lämna en kriminell organisation. Att vittna mot en kriminell organisation kräver i stort sett polisiärt skydd. Inte sällan behövs ny identitet. Det har visat sig att det finns stora bekymmer inom kriminalvården att skydda kriminella personer som på något vis satt sig upp mot de kriminella organisationernas regelsystem. Personer utanför murarna kan tränga sig in eller så får personer innanför murarna i uppgift att utkräva hämnd. Det är statens uppgift att se till att säkerheten är hög i våra fängelser. Kriminella som vittnat mot organiserad brottslighet måste kunna garanteras trygghet för sin verkställighet. En åtgärd för att kringgå problematiken är att föra över personer för verkställighet till andra länder, nordiska eller EU-länder. Vad avser justitieministern att göra för att bereda säker verkställighet för kriminella som vittnat mot organiserad brottslighet?
fr · GR111255 · 2004-05-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:1255 av () till justitieminister om fotobank vid polisarbete sammanställde polisen i en pärm med bilder på aktuella ungdomsbrottslingar för användning vid fotokonfrontationer. Endast de som var eller hade varit skäligen misstänkta för allvarlig brottslighet dokumenterades. Bilderna var framställda med analog teknik. gick man över till digital teknik, bland annat i form av cd-romskiva. Bilderna systematiserades också i personnummerordning. Hanteringen av fotobanken får anses omfattas av personuppgiftslagen. Utöver denna lag gäller också för polisens del polisdatalagen. Mot bakgrund av hur fotobanken har använts kan den anses utgöra sådan kriminalunderrättelseverksamhet som avses i 3§ polisdatalagen. Automatiserad behandling av personuppgifter i sådan verksamhet får enligt 14§ polisdatalagen endast förekomma om en särskild undersökning har inletts av eller polismyndigheten. Något särskilt beslut med avseende på fotobanken har inte fattats, och banken skulle således kunna stå i konflikt med polisdatalagen, vilket JO menar. sker en stor del av polisens arbete genom datorisering. Att återgå till behandling i detta fall är inte ett realistiskt alternativ. Polisen bör ges de verktyg som kan förväntas leda till större effektivitet i deras arbete. Den aktuella lagstiftningen bör därför anpassas till ett modernt arbetssätt. De förslag som presenterades i (SOU 2001:92) har ännu inte resulterat i nya bestämmelser på området. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka initiativ han att avser att vidta för att anpassa relevant lagstiftning till polisens nya teknik och arbetsmetoder.
fr · GR111256 · 2004-05-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:1256 av () till utbildningsminister om anslag till har varit en väldigt viktig del i stadens positiva utveckling . Utbildningsnivån har ökat som man lyckats med sitt mål att minska den etniska och sociala snedrekryteringen till högre utbildning. Ingen högskola i landet kan presentera bättre resultat på detta område. har man närmare 20000 studenter och 1100 anställda. kan vi konstatera att högskolan lever upp till de universitetskriterier som formulerade 1996. Vi ser en ökning av doktorander, men de måste ha handledare och examineras vid något av landets lärosäten med universitetsrättigheter. Ur denna aspekt är det relevant att beakta om högskolan kan ges universitetsstatus . I så fall behöver högskolan också ges de resurser man behöver för att möta de krav som ställs. Tillräckliga resurser skulle också ge högskolan möjlighet att bättre fortsätta det positiva arbete man har gjort i form av att bryta den sociala snedrekryteringen, samt att bidra till ökad tillväxt och en positiv utveckling för staden i stort. Mot denna bakgrund vill jag fråga utbildningsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att förstärka högskolas möjligheter att också i fortsättningen vara en viktig och positiv del i stadens utveckling?