ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12485 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:485 om den tredje sjuklöneveckan har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att den tredje sjuklöneveckan tas bort. Frågan uppges vara föranledd av att diskussionen, bland annat i , kring den beslutade utökningen av arbetsgivarinträdet i sjukförsäkringen till en tredje vecka har varit livlig. Vidare hänvisar till de nya löneförhandlingar som startar på arbetsmarknaden och framhåller att det därför är av yttersta vikt att frågan om hur sjukförsäkringen ska se ut är löst innan avtalsförhandlingarna sätter i gång. Som säkert känner till enades Socialdemokraterna, om en avsiktsförklaring benämnd Ett hälsosammare arbetsliv. I denna anges bland annat att arbetsgivarna får ett medfinansieringsansvar på av sjukpenningkostnaden för sina anställda , som arbetsgivarnas sjuklöneansvar minskas .
frs · GR12486 · 2004-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:486 om larm för döva de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hörselskadade ska kunna nås av larm vid kritiska händelser och svåra olyckor. Erfarenheterna från olika olyckor har visat hur viktigt det är att allmänheten tidigt larmas och får information om det som har inträffat. Att varna allmänheten är ett ansvar för kommunerna och till viss del länsstyrelserna utifrån deras områdesvisa ansvar för medborgarna. Den dominerande orsaken till att behöva varna allmänheten är olyckshändelser av olika slag. ska enligt myndighetens instruktion svara för utveckling av system och metoder för varning av allmänheten för de ansvariga myndigheternas behov. Beslut om hur forskning och utveckling ska bedrivas och av vem, är en fråga för ansvariga myndigheter att själva ta ställning till. Den snabba teknikutvecklingen medför möjligheter att komplettera tidigare varningssystem så att fler kan nås av larm. Jag välkomnar en sådan utveckling som innebär att varning kan nå fram till så många medborgare som möjligt i samhället.
frs · GR12487 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:487 om tolkning och rättssäkerhet i asylprocessen har frågat mig vad jag avser att göra för att rättssäkerheten i asylsystemet ska förbättras vad avser tolkning. Först vill jag hänvisa till mitt svar på fråga 2003/04:455 om motverkande av spioneri i asylprocessen och fråga 2003/04:219 om tolkning och rättssäkerhet. I båda dessa svar påtalar jag att i första hand alltid strävar efter att anlita auktoriserade tolkar och översättare. Tolkar och översättare auktoriseras av Kammarkollegiet i enlighet med de krav som uppställs i förordning (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare. Av förordningen framgår att ett villkor för auktorisation bland annat är att personen i fråga är känd för redbarhet och även i övrigt är lämplig som tolk. Innan auktorisation sker hålls bland annat ett muntligt prov där man går igenom god tolksed och etiska frågor. Vidare kontrolleras om personen förekommer i misstanke- och belastningsregistret. Kammarkollegiet utövar även tillsyn över tolkarnas verksamhet. En anmälan gentemot en enskild tolk kan i förkommande fall leda till varning eller upphävd auktorisation. Det finns dessvärre inte auktoriserade tolkar att tillgå i alla de språk som de asylsökande talar. fanns det asylsökande av 129 nationaliteter i . I de fall det saknas auktoriserade tolkar i den asylsökandes modersmål, eller i ett annat språk som den sökande kan göra sig förstådd på, gör , och i förekommande fall , bedömningen att det är bättre att hålla en asylutredning med en icke-auktoriserad tolk i relevant språk än att inte kunna höra den sökande över huvud taget. Samtliga asylutredningar spelas in på band. Detta skulle kunna möjliggöra en granskning av tolkningen i efterhand om misstanke om oegentligheter uppstår. För det fall att det uppdagas att en tolk begått brott är det naturligtvis av stor vikt att han eller hon lagförs. En förutsättning för detta är dock att alla misstankar om brott verkligen polisanmäls. Regeringen förbereder ett uppdrag till när det gäller denna fråga. Jag kommer alltså även i fortsättning att följa ärendet.
frs · GR12489 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:489 om polisens organisation har frågat mig om jag avser att initiera att frågan om en sammanhållen nationell polismyndighet tas upp till seriös prövning. I en stor organisation som polisen är frågan om hur resurserna ska fördelas och på vilken nivå besluten ska fattas ständigt aktuell. Därför är det utvecklingsarbete som går under arbetsnamnet En nationell polis viktigt. Här handlar det inte i första hand om att organisatoriskt göra stora förändringar utan att utveckla samverkan inom polisen och där det är lämpligt i större utsträckning utnyttja gemensamma resurser. En nationell polis innehåller många delar, varav några redan kommit en bra bit på väg. Exempel på detta är polisens IT-drift, det så kallade taktikprojektet och planerna på ett gemensamt telefonnummer till polisen, var i landet man än befinner sig. På dessa områden, och ett antal andra, bedrivs ett ambitiöst arbete inom ramen för En nationell polis. Det är ännu svårt att överblicka de effekter som En nationell polis kan komma att få när det gäller att öka samordningen mellan polismyndigheterna, eftersom arbetet fortfarande pågår. Jag vill därför inte föregripa detta genom att ta upp frågan om en sammanhållen nationell polismyndighet.
frs · GR12490 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:490 om framtiden för har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att säkra framtid. Jag besvarade en likalydande fråga från . Av mitt tidigare svar framgår att jag inte anser att en diskussion inom domstolsväsendet om överrättsorganisationen föranleder några åtgärder från min sida. Det har, sedan jag besvarat fråga, inte hänt någonting som ger mig anledning att nu göra någon annan bedömning.
frs · GR12491 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:491 om brottsförebyggande arbete har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att initiera och stödja ett utökat brottsförebyggande arbete i . Jag håller med om att det är av största vikt med brottsförebyggande verksamhet. Därför har regeringen medvetet satsat på att utveckla det brottsförebyggande arbetet, inte minst på lokal nivå. pekar i frågan särskilt på att brottsförebyggande råd borde finnas i alla kommuner. () har regeringens uppdrag att stimulera och ge stöd till lokala brottsförebyggande verksamheter. har utvecklingen gått snabbt på detta område. finns det lokala brottsförebyggande råd i flertalet kommuner och i många av storstädernas stadsdelar, och det totala antalet sådana råd överstiger nu 270. Råden inrättas genom lokala beslut som grundar sig på lokala aktörers bedömningar. Kommunernas egna bedömningar av hur de vill organisera sin verksamhet är självklart styrande. Regeringens bedömning är att det vid det här laget finns lokala brottsförebyggande råd i så gott som alla kommuner där det behövs och där det finns en vilja att inrätta sådana samarbetsorgan. Arbetet inriktas nu på att stärka de lokala rådens ställning och att utveckla deras verksamheter. I sin stödjande roll har BRÅ presenterat en idéskrift som beskriver tio lokala brottsförebyggande råd i olika delar av landet, för att på detta sätt sprida positiva erfarenheter. Utöver detta stödjer även BRÅ det brottsförebyggande arbetet i kommunerna genom nätverksträffar, utbildning av lokala samordnare med mera. Som nämner är också grannsamverkan ett viktigt exempel på en relevant brottsförebyggande åtgärd. Just grannsamverkan är en av de verksamheter som BRÅ gett särskilt stöd till och som myndigheten tagit fram en idéskrift om, i syfte att inspirera och ge nya idéer om hur sådan verksamhet kan bedrivas och utvecklas. Det brottsförebyggande arbetet måste med nödvändighet vara brett och omfatta stora delar av samhället. Utöver de insatser som nämnts är det exempelvis också viktigt att @ såsom regeringen gör @ arbeta med frågor som rör segregation och tillväxt, samarbete med näringslivet med mera. Som framgått pågår åtskilliga åtgärder för att förbättra och stödja det brottsförebyggande arbetet i . Denna satsning kommer att fortsätta.
frs · GR12492 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:492 om äldre kvinnors möjlighet till en bra sjukvård har frågat om jag avser att vidta åtgärder för att minska diskrimineringen av äldre kvinnor i hälso- och sjukvården. Jag vill inledningsvis klargöra att de generella kunskaper vi har om kvinnors och mäns skilda förutsättningar visar att särskild vikt måste läggas vid jämställdhetsperspektivet för att målet om att hela befolkningen ska ha tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor ska kunna uppnås. Utifrån denna utgångspunkt har regeringen uppdragit åt att i samverkan med huvudmännen och berörda myndigheter följa upp, analysera och redovisa könsskillnader inom hälso- och sjukvårdens och verksamhetsområden. Där styrelsen finner behov ska förslag till åtgärder lämnas som kan bidra till ökad jämställdhet inom respektive verksamhetsområde. Slutredovisning av uppdraget ska ske . Det är viktigt att framhålla behovet av forskning som genererar könsspecifika kunskaper om vårdbehov och effekter av olika vårdåtgärder. I regleringsbreven till och för arbetsliv och socialvetenskap slås bland annat fast att råden aktivt ska arbeta för jämställdhet samt nå en jämnare könsfördelning inom den egna beredningsorganisationen och vid fördelningen av forskningsstöd. () presenterade rapporten @ prevention, diagnostik och behandling. I rapporten klargörs bland annat att var tredje kvinna i åldern 70@79 år konstateras ha osteoporos vid bentäthetsmätning i höften. Konsekvenserna av osteoporos är frakturer som kan inträffa efter obetydlig påfrestning. Några åtgärder som enligt SBU har visats ha betydelse för att minska antalet fall är individuellt anpassad muskelstyrke- och balansträning, åtgärder mot fallrisker i hemmet, kombination av träning och modifiering av fallrisker inklusive nedtrappning av medicinering. Jag vill avslutningsvis framhålla vikten av att sjukvårdshuvudmännen ser till att kunskaperna om kvinnors och mäns förutsättningar, exempelvis avseende könsbundna sjukdomar såsom osteoporos, tas till vara i den praktiska verksamheten. Jämställdhetsperspektiv måste integreras i den gemensamma värdegrunden. Jag kommer därför noggrant följa uppdrag och verka för att de åtgärder som därmed kan bli aktuella genomförs.
frs · GR12493 · 2004-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:493 om offentliga nämndmöten har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att skapa likvärdiga möjligheter till insyn i den lokala politiken genom tillträde till nämnder och styrelser för landets alla medborgare, oavsett var man bor. Det är en grundläggande kommunalrättslig princip att de kommunala nämnderna själva ska avgöra frågor om utomståendes närvaro- och yttranderätt. är det numera möjligt att hålla öppna nämndsammanträden i kommunerna. Reglerna för detta finns i 6kap 19a§ kommunallagen. Enligt huvudregeln ska en nämnds sammanträden hållas inom stängda dörrar men varje nämnd har möjlighet att besluta om att dess sammanträden ska vara öppna om fullmäktige medgivit det. En nämnds sammanträden ska dock alltid hållas inom stängda dörrar i ärenden som rör myndighetsutövning eller i ärenden i vilka det förekommer uppgifter som omfattas av sekretess. Den i frågan refererade genomfördes oktober 2001@april 2003. Den visar att öppna sammanträden hålls regelbundet i fyra av tio kommuner, det vill säga i av de undersökta kommunerna. Om nämndmöten ska vara offentliga eller inte är enligt min mening en fråga som bäst bedöms med utgångspunkt från lokala förhållanden. Nuvarande reglering gör det möjligt för varje kommun att själv ta ställning i principfrågan @ och den gör det möjligt för varje nämnd att själv pröva öppna sammanträden när det medgivits av fullmäktige. Den reglering som finns är därför enligt min mening tillräcklig och i god överensstämmelse med principen om kommunalt självstyre.
frs · GR12494 · 2004-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:494 om minoritetsskyddet i kommunallagen har frågat mig om hur jag avser att förhindra att en politisk majoritet genom ett beslut med enkel majoritet driver igenom en annan motivering till en begäran om återremiss som begärts av en minoritet av fullmäktiges ledamöter. Möjligheten att för en minoritet att återremittera ett förslag infördes i 5kap. 36§ kommunallagen (1991:900) efter förslag i propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80). Syftet med att införa bestämmelsen var att bidra till att fördjupa demokratin och motverka kortsiktigt framhastade beslut. I propositionen påpekades att bestämmelsen inte får leda till ren obstruktion utan att det är en uppgift för den politiska majoriteten att avgöra beredningen omfattning och avgöra när ärendet kan anses vara tillräckligt berett för att åter kunna behandlas i fullmäktige. En återremiss ska vara motiverad. vänder sig emot att majoriteten i vissa fall genom majoritetsbeslut ändrat minoritetens förslag till motivering. I vad mån detta kan sägas vara i överensstämmelse med gällande rätt är en fråga som kan bli föremål för domstolsprövning. Jag kan som minister inte uttala mig om hur lagen ska tolkas i enskilda fall. I avvaktan på klarläggande rättspraxis kan jag därför inte uttala mig om behovet av att vidta några åtgärder.
frs · GR12496 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:496, 497 och 498 om och TV har ställt tre frågor till mig med anledning av ett uppdrag till och TV att lämna en rapport angående bland annat villkoren att SVT:s och SR:s programutbud ska spegla förhållanden i hela landet och att de program som produceras utanför /lokalt både bör spegla respektive områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidra till mångfalden i programverksamheten. har för det första frågat om detta uppdrag är en del i den ordinarie verksamhet som direktör ansvarar för i enlighet med regleringsbrev eller ett särskilt uppdrag. Hon har vidare frågat om dessa förändringar kommer att påverkas av rapportens resultat, exempelvis om rapporten indikerar att mångfald eller möjligheter att spegla områden utanför påverkas negativt. Hon har slutligen frågat om uppdraget är föranlett av de förändringar i verksamhetens organisering som nu genomför. (), () och () är självständiga företag vars verksamhet styrs av regler i radio- och TV-lagen (1996:844) och av de allmänna riktlinjer som har beslutats av riksdag och regering och som uttrycks i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Som ledamot i och TV känner till att nämnden i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att lämna rapporter till regeringen om radio- och TV-företagens programutbud, så kallade utbudsstudier. Mot bakgrund bland annat av de diskussioner som förts om SVT:s och SR:s planerade organisationsförändringar har regeringen i årets regleringsbrev valt att specificera innehållet i dessa utbudsstudier. ena utbudsstudie ska enligt myndighetens regleringsbrev ta upp frågor som rör villkoren att SVT:s och SR:s programutbud ska spegla förhållanden i hela landet och att de program som produceras utanför /lokalt både bör spegla respektive områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidra till mångfalden i programverksamheten. verksamhet att granska företagens programverksamhet sker i enlighet med de grundläggande bestämmelserna i yttrandefrihetsgrundlagen alltid i efterhand och avser alltså det programutbud som företagen faktiskt sänt. Syftet med det uppdrag som givits till är att ge regering och riksdag möjlighet att få bättre information om hur programbolagen lever upp till de villkor som ges i de nu gällande sändningstillstånden om att företagen har i uppdrag att spegla förhållanden i hela landet med mera. utbudsstudie kommer att utgöra ett av många underlag inför de breda politiska diskussioner som kommer att föregå arbetet med att utarbeta nya sändningstillstånd för radio- och TV-företagen i allmänhetens tjänst.
frs · GR12497 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:496, 497 och 498 om och TV har ställt tre frågor till mig med anledning av ett uppdrag till och TV att lämna en rapport angående bland annat villkoren att SVT:s och SR:s programutbud ska spegla förhållanden i hela landet och att de program som produceras utanför /lokalt både bör spegla respektive områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidra till mångfalden i programverksamheten. har för det första frågat om detta uppdrag är en del i den ordinarie verksamhet som direktör ansvarar för i enlighet med regleringsbrev eller ett särskilt uppdrag. Hon har vidare frågat om dessa förändringar kommer att påverkas av rapportens resultat, exempelvis om rapporten indikerar att mångfald eller möjligheter att spegla områden utanför påverkas negativt. Hon har slutligen frågat om uppdraget är föranlett av de förändringar i verksamhetens organisering som nu genomför. (), () och () är självständiga företag vars verksamhet styrs av regler i radio- och TV-lagen (1996:844) och av de allmänna riktlinjer som har beslutats av riksdag och regering och som uttrycks i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Som ledamot i och TV känner till att nämnden i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att lämna rapporter till regeringen om radio- och TV-företagens programutbud, så kallade utbudsstudier. Mot bakgrund bland annat av de diskussioner som förts om SVT:s och SR:s planerade organisationsförändringar har regeringen i årets regleringsbrev valt att specificera innehållet i dessa utbudsstudier. ena utbudsstudie ska enligt myndighetens regleringsbrev ta upp frågor som rör villkoren att SVT:s och SR:s programutbud ska spegla förhållanden i hela landet och att de program som produceras utanför /lokalt både bör spegla respektive områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidra till mångfalden i programverksamheten. verksamhet att granska företagens programverksamhet sker i enlighet med de grundläggande bestämmelserna i yttrandefrihetsgrundlagen alltid i efterhand och avser alltså det programutbud som företagen faktiskt sänt. Syftet med det uppdrag som givits till är att ge regering och riksdag möjlighet att få bättre information om hur programbolagen lever upp till de villkor som ges i de nu gällande sändningstillstånden om att företagen har i uppdrag att spegla förhållanden i hela landet med mera. utbudsstudie kommer att utgöra ett av många underlag inför de breda politiska diskussioner som kommer att föregå arbetet med att utarbeta nya sändningstillstånd för radio- och TV-företagen i allmänhetens tjänst.
frs · GR12498 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:496, 497 och 498 om och TV har ställt tre frågor till mig med anledning av ett uppdrag till och TV att lämna en rapport angående bland annat villkoren att SVT:s och SR:s programutbud ska spegla förhållanden i hela landet och att de program som produceras utanför /lokalt både bör spegla respektive områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidra till mångfalden i programverksamheten. har för det första frågat om detta uppdrag är en del i den ordinarie verksamhet som direktör ansvarar för i enlighet med regleringsbrev eller ett särskilt uppdrag. Hon har vidare frågat om dessa förändringar kommer att påverkas av rapportens resultat, exempelvis om rapporten indikerar att mångfald eller möjligheter att spegla områden utanför påverkas negativt. Hon har slutligen frågat om uppdraget är föranlett av de förändringar i verksamhetens organisering som nu genomför. (), () och () är självständiga företag vars verksamhet styrs av regler i radio- och TV-lagen (1996:844) och av de allmänna riktlinjer som har beslutats av riksdag och regering och som uttrycks i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Som ledamot i och TV känner till att nämnden i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att lämna rapporter till regeringen om radio- och TV-företagens programutbud, så kallade utbudsstudier. Mot bakgrund bland annat av de diskussioner som förts om SVT:s och SR:s planerade organisationsförändringar har regeringen i årets regleringsbrev valt att specificera innehållet i dessa utbudsstudier. ena utbudsstudie ska enligt myndighetens regleringsbrev ta upp frågor som rör villkoren att SVT:s och SR:s programutbud ska spegla förhållanden i hela landet och att de program som produceras utanför /lokalt både bör spegla respektive områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidra till mångfalden i programverksamheten. verksamhet att granska företagens programverksamhet sker i enlighet med de grundläggande bestämmelserna i yttrandefrihetsgrundlagen alltid i efterhand och avser alltså det programutbud som företagen faktiskt sänt. Syftet med det uppdrag som givits till är att ge regering och riksdag möjlighet att få bättre information om hur programbolagen lever upp till de villkor som ges i de nu gällande sändningstillstånden om att företagen har i uppdrag att spegla förhållanden i hela landet med mera. utbudsstudie kommer att utgöra ett av många underlag inför de breda politiska diskussioner som kommer att föregå arbetet med att utarbeta nya sändningstillstånd för radio- och TV-företagen i allmänhetens tjänst.
frs · GR12500 · 2004-01-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:500 om beslut om sjukpenning har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder beträffande den långa väntetiden för beslut om sjukpenning. Jag har tidigare fått en fråga med motsvarande frågeställning från , fråga 2003/04:477, som jag besvarade . Jag hänvisar till svaret på den frågan.
frs · GR12501 · 2004-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:501 om arbetsmarknaden i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka antalet arbetstillfällen i . Både jag och statsrådet har tidigare kommenterat det bekymmersamma läget i i svar på olika frågor och interpellationer. Jag vill börja med att säga att jag delar oro över läget i . har haft problem på arbetsmarknaden och jag är medveten om att läget är bekymmersamt. Det är naturligtvis olyckligt att orter som drabbas när även statliga verksamheter måste dra ned på verksamhet. får vi inte glömma att SPV:s verksamhet i @ som tar upp @ redan från början avsågs vara endast tvåårig. Generellt bedriver regeringen en aktiv politik för att ta till vara olika tillväxtmöjligheter som finns i hela landet, för att öka den ekonomiska tillväxten och stödja en mer positiv regional utveckling. Som ett led i denna politik beslutade regeringen att ge de statliga myndigheterna ett tydligare ansvar för att verka för att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Bland annat ska de, vid överväganden om verksamhetsminskningar, särskilt i de nationella stödområdena och , undersöka möjligheten att genom samordning eller samverkan upprätthålla eller utveckla verksamheten inom området. har vid en rad tillfällen uttalat sig om allmänna principer för såväl om- som nylokaliseringar av statliga verksamheter. De innebär bland annat att varje beslut om omlokalisering av befintlig verksamhet, eller lokalisering av nya myndigheter, bör föregås av noggranna överväganden om att i första hand placera dem i länscentra eller i vissa andra orter i eller i anslutning till nationella regionalpolitiska stödområden. En utgångspunkt ska vara att myndigheterna ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt på den tilltänkta lokaliseringsorten. Regeringen arbetar efter dessa principer, och har lagt än större vikt vid angelägenheten av att lokalisera nya verksamheter till olika orter i landet, även när utredare, fackliga representanter och riksdagsledamöter motsatt sig detta. Jag avser att ta till vara alla möjligheter att även genom lämpliga lokaliseringar av statlig verksamhet, stödja en mer positiv regional utveckling i hela landet. Jag både tror och hoppas att denna politik kommer att bidra till en positiv utveckling i . Jag kommer givetvis att följa utvecklingen i kommunen noga.