frs · GS12624 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:624 samt 618, 619, 620, 621, 622 och 623 om samverkan mellan regeringen och frivilligorganisationerna har frågat mig om jag är beredd att medverka till en förbättrad samverkan mellan föreningsrörelsen och regeringen samt att underlätta och förenkla kontaktvägarna för de ideella organisationerna. Motsvarande fråga har även ställt till var och en av statsråden , , , , och . Frågorna till övriga statsråd har överlämnats till mig. Regeringen delar uppfattning att de ideella organisationerna bedriver ett viktigt socialt arbete och att de också är en viktig hörnsten i vår demokrati. Den statliga folkrörelsepolitiken är uppdelad i två delar, en så kallad sektorsorienterad del och en mer generell och sektorsövergripande del. Den sektorsorienterade folkrörelsepolitiken bedrivs i stort sett inom samtliga politikområden i statsbudgeten och omfattar specifika frågor som rör olika typer av föreningar inom respektive sektor, såsom bidrag. Inom den generella, sektorsövergripande folkrörelsepolitiken, som jag är ansvarig för, hanteras gemensamma frågor som rör alla typer av folkrörelser och ideella föreningar, såsom principerna för den statliga bidragsgivningen till föreningslivet. Målet för den generella folkrörelsepolitiken är att medborgarna ska ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Den generella folkrörelsepolitiken inrättades som ett eget politikområde inom statsbudgeten 2001. Ett av syftena var att skapa ett samlat synsätt och agerande från statens sida när det gäller såväl relationer till folkrörelser och föreningar av olika slag som villkor och förutsättningar för föreningslivets verksamhet. Ett annat syfte var just det som berör, att synliggöra och lyfta fram den betydelse föreningslivet har för den demokratiska infrastrukturen i vårt samhälle. Ett exempel på hur regeringen uppmärksammar folkrörelsefrågorna är det folkrörelseforum som regeringen inrättade 2002. Syftet är att det ska vara ett forum för dialog mellan å ena sidan företrädare för regeringen och dess förvaltningsmyndigheter och å andra sidan företrädare för föreningslivet och andra aktörer inom den sociala ekonomin. Inom ramen för Folkrörelseforum har tre seminarier genomförts . Ett handlade om den statliga bidragsgivningen till ideella organisationer. Ett annat handlade om föreningslivet och mervärdesbeskattningen. genomfördes ett seminarium som handlade om demokratins behov av ett självständigt föreningsliv. Regeringen har för avsikt att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda den nuvarande statliga folkrörelsepolitiken samt lämna förslag om den framtida folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning. En utgångspunkt för utredningen bör vara att samhället genomgår stora förändringar. Eftersom dessa förändringar i sin tur påverkar förutsättningarna och villkoren för folkrörelserna och det övriga föreningslivet, måste folkrörelsepolitikens inriktning och utformning återkommande diskuteras. Jag hoppas därför att den kommande utredningen om den framtida folkrörelsepolitiken kan bidra till att den påbörjade dialogen med föreningslivet kan utvecklas ytterligare.