ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11626 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:626 av () till statsrådet om åtgärder för att begränsa flygets klimatpåverkan Framtidens transportsystem kommer med säkerhet att behöva såväl bilar och tåg som sjöfart och flyg. Men transportsystemen måste utvecklas och formas utifrån vad natur och miljö klarar med ambitionen långsiktig hållbarhet. bidrar transportsektorn och energisektorn med alltför stor andel av miljö- och klimatpåverkande utsläpp främst koldioxid. På internationell nivå riktas nu allt större uppmärksamhet mot flygets klimatpåverkan. Flygets utsläpp ingår inte i Kyotoprotokollet och åtgärderna för att hålla nere klimatgasutsläppen är mycket begränsade som utsläppen ökar snabbt. blir ordförandeland inom EU. höll ett linjetal om klimatfrågor där han bland annat aviserade att britterna under ordförandeskapet kommer att driva kravet om att föra in även det internationella flyget i EU:s utsläppshandel. förefaller att i motverka alla åtgärder att få till stånd miljöavgifter eller utsläppshandel för flyget. väntas presentera en studie om hur man ska hantera flygets växande utsläpp. Med anledning av den situation som ovan beskrivits vill jag fråga statsrådet: På vilket sätt avser statsrådet att inom EU arbeta för förslag om att även flyget omfattas av åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser?
fr · GS11627 · 2004-12-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:627 av () till jordbruksminister om det småskaliga kustfiskets framtid Det småskaliga kustnära fisket i har blivit allvarligt hotat av fiskeripolitikens rigida regler. Det fåtal aktiva yrkesfiskare som finns kvar längs riskerar nu att bli ännu färre trots att tillgången på strömming är relativt god och efterfrågan stor. Det är systemet för fisketillstånd, där fiskare betalar en avgift per ton fiskebåt, som kommit att bli ett allvarligt hot mot det kustnära fisket. Tonavgifterna leder nämligen till att fartygen blir allt större och rör sig över allt större havsområden. har de verksamma fiskarna svårt att förnya sitt båtbestånd utan att krocka med ett byråkratiskt regelverk som kan bli övermäktigt. Regelverket förefaller anpassat till ett fåtal mycket stora aktörer inom fisket. Yrkesfiskaren i varje kustområde behöver @ för att det ska vara ekonomiskt intressant att satsa @ ökad stabilitet, långsiktighet och rimligare regelverk. Tonavgifterna borde enligt min mening överges och ersättas med regionala fartygstillstånd. Det skulle kunna bli ett system där regionala fiskare har intresse och ansvar för att medverka till att vårda fisket långsiktigt, utan risk för utfiskning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga jordbruksminister : Vilka åtgärder planerar jordbruksministern att vidta för att inte det kustnära småskaliga fisket längs ska försvinna?
fr · GS11628 · 2004-12-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:628 av () till socialminister om behovet av ombudsman till , TDFP () har med medel ur Allmänna arvsfonden kartlagt situationen för äldre döva. Tyvärr finns det en rad exempel där döva pensionärer inte får en tillfredsställande omsorg eftersom de inte kan kommunicera med hemtjänstpersonal eller annan vårdpersonal. Många lever isolerade utan kontakter med andra döva. () har bildats som en systerorganisation till SDR. De redan etablerade stora pensionärsorganisationerna anses av de döva inte svara upp mot denna grupps speciella förhållanden och behov. SDR har kunskaper och kontaktytor men saknar resurser att särskilt agera för de äldre. är 800 personer medlemmar i . Man beräknar att det finns mellan 2000 och 3000 teckenspråkiga pensionärer i landet. För en döv är teckenspråket förstaspråk. Svenskan är ett främmande språk den döve aldrig hört uttalas. Att vara ensam hörande tillsammans med teckenspråkiga ger insikter i de svårigheter gruppen döva möter. TDPF har som mål att anställa en ombudsman som ska kunna utgöra en förbindelselänk mellan äldre döva och svensktalande. För detta behövs ekonomiska resurser som förbundet saknar. Så länge majoriteten av oss hörande inte kan teckenspråket behöver de döva särskilda resurser för att kunna föra sin talan. Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att möjliggöra en anställning av en ombudsman till ?
fr · GS11629 · 2004-12-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:629 av () till utbildnings- och kulturminister om kunskap om mäns våld mot kvinnor Våld mot kvinnor är ett växande problem i vårt samhälle som måste motverkas på alla tänkbara sätt. En åtgärd är att se till att de yrkesgrupper som kommer i kontakt med kvinnor som har eller kan misstänkas ha blivit utsatta för misshandel har en adekvat utbildning för att kunna möta dem på bästa sätt. Jag anser att krav på kunskap om mäns våld mot kvinnor bör finnas med i examensordningen för de utbildningar som leder till examen som barnmorska, läkare, lärare, psykolog, psykoterapeut, sjuksköterska, socionom, tandläkare samt för social omsorgsutbildning. Detsamma bör övervägas när det gäller de utbildningar som leder till examen som röntgensjuksköterska, sjukgymnast, specialistsjuksköterska och specialpedagog. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att stärka kraven på kunskaper om mäns våld mot kvinnor inom ovanstående utbildningar och examensordningar?
fr · GS11630 · 2004-12-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:630 av () till utbildnings- och kulturminister om praktik för lärarstudenter För att bli en bra lärare krävs möjlighet att under utbildningen få utveckla och testa sina kunskaper bland elever i grund- eller gymnasieskolan. Praktiken ute på skolorna eller den så kallade verksamhetsförlagda utbildningen, VFU, är därför en viktig del av utbildningen. har flera lärarhögskolor svårt att hitta för alla studenter, problemen har varit särskilt stora bland annat i . Problemen gäller såväl tillgång till platser som tillgång till utbildade handledare. En av anledningarna till detta problem är ett missnöje bland de mottagande skolorna. Alltför få grund- och gymnasielärare har fått handledarutbildning som stöd i arbetet med studenterna. Det är också ovanligt att lärarna får någon ersättning för det merarbete det innebär att handleda en student och de får normalt inte heller minskad undervisningstid. Detta har lett till att många lärare inte längre vill ta på sig ansvaret för att ta emot lärarstudenter. Behovet av nya lärare kommer att vara stort när många lärare går i pension. Det innebär även att en viktig kunskapsreserv försvinner från skolorna som måste ersättas av de nya lärarna. Därför är det särskilt viktigt att de nya lärarna i utbildningen fått tillräckliga kunskaper för sitt yrke. VFU:n är nödvändig för att ge dem detta. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att stödja lärarhögskolorna i arbetet med att få fram tillräckligt med till lärarstudenterna?
fr · GS11631 · 2004-12-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:631 av () till statsrådet om generaldirektör för har tillförordnats som generaldirektör för till dess att regeringen utser en ny generaldirektör. efterträdde som är chef för luftfartsmyndigheten . har haft en tillförordnad generaldirektör. Det vore därför bra om regeringen återkommer med förslag till ett ordinarie förordnande. Mot bakgrund av vad som ovan anförs vill jag fråga när statsrådet avser att återkomma med förslag om att utse en ordinarie generaldirektör för .
fr · GS11632 · 2004-12-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:632 av () till näringsminister om nationellt typgodkännande infördes ett nytt regelverk för nationellt typgodkännande av släp- och . Regelverket är komplicerat och införandet har utförts utan samråd med branschen. En stor brist är att det ej finns någon manual för dokumentationen. Detta får branschen själv utarbeta, enligt uppgift från . Därefter underställs dessa granskning. Att introducera ett så stort system som det nationella typgodkännandet utan tillräckligt stöd från berörda myndigheter är inget mindre än en skandal. I det gamla systemet kunde branschen samarbeta med AB . Dagens system innebär att branschen har fyra myndigheter: , , AVL/MTC samt . Samarbetet mellan dessa har ej fungerat tillfredsställande. Det framstår som om myndigheterna ej hunnit med att införa några rutiner för nationellt typgodkännande. I finns tre tillverkare av med totalt ca 670 anställda. hotas dessa arbetstillfällen på grund av bristfällig myndighetsutövning. Kapacitetsbristen hos exempelvis AB och /MTC har för branschen blivit en allvarlig belastning. tar det upp att ta sig igenom systemet för att få en husvagn typgodkänd. Kostnaderna för branschen har ökat mycket på grund av detta. Mot bakgrund av vad som ovan anförs vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet ämnar vidta för att säkerställa att produktion av släp- och kan bedrivas i .
fr · GS11633 · 2004-12-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:633 av () till statsrådet om försäljning av tändargas till ungdomar I inträffade en tragisk händelse där en 14-årig flicka avled efter att ha inandats tändargas. Tidningen i /skrev om händelsen. Flickan hade tillsammans med ett par kamrater köpt tändargasen i en butik och inandats gasen. Efter bara några inandningar blev hon medvetslös och fördes till sjukhus, där hon senare avled. Det kan alltså räcka med ett andetag av tändargas för att en människa dör. Mariapolikliniken i har konstaterat att de får in alltfler ungdomar som berusat sig med tändargas. Trots detta finns inga restriktioner för hur handeln ska hantera gasen, varken vad gäller hur den ska förvaras eller säljas. har dock nu reagerat och gått ut med en rekommendation till sina medlemsföretag. Den handlar om att gasen bör placeras så att man har uppsikt över den och att rekommendera en åldersgräns. De handlare som förstår faran reagerar ofta och gör åtgärder. Det kvarstår dock stor okunskap, såväl hos handlare som hos allmänheten. Så länge det är så kommer ungdomar fortsätta att få tag i tändargas och utsätta sig för en dödlig risk. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med ovanstående beskrivna problem?
fr · GS11634 · 2004-12-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:634 av () till jordbruksminister om trålfiske i Fisket i är till stora delar gemensamt för och . Det omfattas av flera olika regelverk. I nästan hela råder trålfiskeförbud men trots detta bedrivs ett omfattande tjuvfiske av trålare från den danska sidan. Trots skärpta straffsatser fortgår det olaga fisket. Tillsynen kompliceras av att trålfiske är tillåtet i ett litet område i norra , den så kallade Kilen. har flera tillslag gjorts och straff har utdömts men trots detta så fortgår det olagliga trålfisket. Utrustning har tagits i beslag men det räcker inte för att stoppa det. Flera av tillslagen har gjorts genom samarbete mellan svenska och danska fiskerikontrollen. Min fråga till jordbruksministern blir därför följande: Vad avser jordbruksministern att vidta för åtgärder för att få stopp på det olagliga trålfisket i ?
fr · GS11635 · 2004-12-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:635 av () till utbildnings- och kulturminister om programmet Regeringen föreslår i statsbudgeten att biståndet ska höjas. Det är mycket positivt och möjliggör nya insatser som kan leda till utveckling för individer och länder som har en besvärlig situation - en viktig del av en framgångsrik utvecklingspolitik satsningar på utbildning. En del av en sådan satsning bör vara kopplad till utbytesprogram som gör det möjligt för studenter från utvecklingsländer att studera i , något som dessutom förstärker den internationella student- och forskarmiljön vid våra universitet och högskolor. För att garantera att fler studenter och forskare från utvecklingsländer ges en möjlighet att verka vid svenska lärosäten är anslagen till programmet viktigt. Programmet ska stimulera att studenter och lärare i utvecklingsländer får en möjlighet att studera och undervisa i . ska studenter och lärare i på motsvarande sätt få en möjlighet att studera och undervisa i ett utvecklingsland. Min fråga till utbildnings- och kulturministern är om han avser att vidta några åtgärder för att fler studenter ska få en möjlighet till utbyte med stöd av programmet.
fr · GS11636 · 2004-12-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:636 av () till statsrådet om omkörningsförbud har ett antal mycket svåra olyckor med barn som har färdats med skolskjuts förskräckt och upprört alla. Frågan om säkerheten för skolbarn som färdas med allmänna kommunikationsmedel till och från skolan har utretts av bland annat . Vissa åtgärder har vidtagits men visat sig otillräckliga. Många kommuner har tagit sitt ansvar i enlighet med sin kompetens. Bland annat står i i begrepp att ta beslut om inköp och utlåning av reflexvästar till barn i åldern 6@9 år. Den viktigaste åtgärden för att väsentligt öka skolbarnens säkerhet i trafiken återstår dock. Det krävs lagstiftning för att införa ett omkörningsförbud för motortrafik i samband med att barn går på och av skolskjutsen. Som påtalades i den moderata motionen 2003/04:T21 inträffar flertalet olyckor med skolbuss när bussen står stilla, det vill säga vid av- och påstigning. I vissa länder finns system som innebär att det är förbjudet för all trafik att köra om bussen när de bakre ljusen på bussen lyser gult. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att snabbt ska kunna lagstifta om ett omkörningsförbud för motortrafik i samband med att barn går på och av sin skolskjuts?
fr · GS11637 · 2004-12-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:637 av () till utbildnings- och kulturminister om centralisering av och Enligt det statliga sändningstillståndet för och ska de båda public service-företagen spegla förhållanden i hela landet. De ska också spegla olika områdens "särart" och "egenart". Man ska sända lokalt präglade nyheter, sport och kulturprogram samt verka för folkbildning och kulturell mångfald med lokal prägel. Enligt en undersökning som tre medieforskare gjort på uppdrag av har SR och SVT blivit mer centraliserade som organisationer. Man pekar på att företagen vid en internationell jämförelse finns representerade på många orter men säger också att det inte är någon garanti för decentralisering. Det finns en fara för att lokal produktion och sändning kan påverkas negativt. Utan att på något sätt ha synpunkter på företagens programutbud i sak vill jag fråga kulturministern: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att tillse att SR och SVT, till exempel och Västnytt, kan leva upp till de krav som ställs på dem i sändningstillståndet om produktion och sändning av lokala program?
fr · GS11638 · 2004-12-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:638 av () till utbildnings- och kulturminister om centralisering av och Enligt det statliga sändningstillståndet för och ska de båda public service-företagen spegla förhållanden i hela landet. De ska också spegla olika områdens "särart" och "egenart". Man ska sända lokalt präglade nyheter, sport och kulturprogram samt verka för folkbildning och kulturell mångfald med lokal prägel. Enligt en undersökning som tre medieforskare gjort på uppdrag av har SR och SVT blivit mer centraliserade som organisationer. Man pekar på att företagen vid en internationell jämförelse finns representerade på många orter men säger också att det inte är någon garanti för decentralisering. Det finns en fara för att lokal produktion och sändning kan påverkas negativt. Utan att på något sätt ha synpunkter på företagens programutbud i sak vill jag fråga kulturministern: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att tillse att SR och SVT, till exempel och Västnytt, kan leva upp till de krav som ställs på dem i sändningstillståndet om produktion och sändning av lokala program?
fr · GS11639 · 2004-12-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:639 av () till statsrådet om skönlitteratur i skolan I en riksdagsdebatt diskuterades, mot bakgrund av en lång rad larmrapporter, olika åtgärder för att stärka grundskoleelevernas läsförmåga. Det är viktigt att med kraft arbeta för att skolan i ett tidigt skede har resurser och kraft att lära varje elev att läsa och skriva. Med brister i läsförmåga och läsförståelse får man svårt att klara också andra ämnen. Skolministern lovade i debatten att ta initiativ till att göra det möjligt för skolorna att bygga upp klassuppsättningar av bra klassisk skönlitteratur. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet när han avser att detta mål ska vara uppfyllt.
fr · GS11640 · 2004-12-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:640 av () till statsrådet om matematikkunskaperna hos svenska skolelever På presenterades en internationell studie som har granskat kunskaper i matematik och NO-ämnen bland elever i årskurs 8 i vårt land. Vad det gäller NO-ämnen har kunskaperna försämrats men de svenska eleverna ligger fortfarande på nionde plats när de jämförs med 20 industriländer. Däremot lämnar det svenska resultatet i matematik en hel del att önska. elever hamnar först på en fjortonde placering och hamnar därmed en bra bit under genomsnittet. Vilka åtgärder ämnar skolministern att vidta för att eleverna ska kunna hävda sig i konkurrensen vad gäller det viktiga ämnet matematik?
fr · GS11641 · 2004-12-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:641 av () till utrikesminister om FN-truppernas uppträdande i har bidragit och bidrar fortfarande till FN:s fredsbevarande trupper i flera oroshärdar i världen. En av dem är . offentliggjordes en som lyfter fram att kontinuerliga våldtäkter har utförts av FN-soldater i just DR . FN:s generalsekreterare reagerade och lovade att frågan skulle utredas för att förhindra att de händer på nytt. fick vi återigen höra att det fortfarande genomförs våldtäkter på kongolesiska flickor och kvinnor av FN-soldater. Det är extra allvarligt eftersom soldaterna är stationerade i DR för att bevara en vapenvila och för att förstärka den bräckliga fredsöverenskommelsen. Detta är således oacceptabelt. Det inte enbart FN:s roll som står på spel utan även , i och med att vi är kända för att vara ett land som stöder och deltar i FN-insatser världen över. Mot bakgrund av det ovan anförda önskar jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta, inom FN, EU och andra internationella forum, för att förmå FN att ta krafttag för att stoppa FN-soldaternas "våldtäktsserier" på kongolesiska flickor och kvinnor?
fr · GS11642 · 2004-12-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:642 av () till statsrådet om översynen av de eftergymnasiala yrkesutbildningarna En fungerande eftergymnasial yrkesutbildning är av väsentlig betydelse för industri. betänkande 2003/04:UbU8 innehåller ett tillkännagivande till regeringen vad utskottet anfört om översyn av eftergymnasial yrkesutbildning. Man anger exempel på överväganden som bör ingå i vilken utbildningsform respektive utbildning bäst passar, beroende på dess karaktär, vilka likheter och skillnader som finns på yrkesutbildningar inom högskolan och de som finns utanför och på vilket sätt man kan säkra de kvalificerade yrkesutbildningarnas kvalitet och bedriva ett systematiskt utvecklingsarbete. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Den samrådsgrupp som tillsatts av statsrådet för att leda överförandet av olika kommunala påbyggnadsutbildningar till andra utbildningsformer har lämnat sitt resultat. Dock har en mer samlad översyn ännu inte presenterats. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Hur avser statsrådet att tillgodose tillkännagivande om översyn av eftergymnasial yrkesutbildning?
fr · GS11643 · 2004-12-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:643 av () till utbildnings- och kulturminister om nationell kommitté för Vid tidigare tillfällen har jag frågat olika ministrar om statens engagemang vid firandet av 300-årsjubileet av födelse. Senast har jag fått svar från dåvarande utbildnings- och forskningsministern att han var angelägen om att firandet skulle bli framgångsrikt och att han därför noga följde det arbete som Kungl. med flera satt i gång. De satsningar som hitintills gjorts på olika håll har dock präglats av en viss spretighet, utan en tydlig nationell linje. har emellertid den nationella samordnaren och Länsstyrelserna i och län funnit varandra. har bildats och syftet med samordningen har lagts fast. Det är för det första att visa världen den höga naturvetenskapliga nivå vi har i landet och att vi i fotspår är en världsnation. För det andra ska firandet få unga att satsa på studier och forskning inom området. En hederskommitté med konungen som beskyddare har bildats. På olika orter i landet arbetar man intensivt med fantastiska lokala projekt. Vad som saknas är en nationell jubileumskommitté och ett statligt engagemang. Det är viktigt för att skapa de ekonomiska förutsättningarna för firandet. Jag vill fråga utbildnings- och kulturministern vad han är beredd att ta för initiativ för att en nationell jubileumskommitté ska bildas.
fr · GS11644 · 2004-12-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:644 av () till justitieminister om drogfria fängelser Att sitta i fängelse är ett straff. Man ska varken kunna supa eller knarka när man sitter inne. Vi kan dock titt som tätt läsa om hur narkotikan flödar på landets anstalter. Situationen har förändrats dramatiskt till det sämre . Men var problemen med insmugglade droger stor på nära nog samtliga anstalter. Jag tjänstgjorde som fängelsetandläkare , och det är påtagligt hur missförhållanden såsom droger våld och rymningar ökat under det socialdemokratiska maktinnehavet. Detta är en skandal. Svensk kriminalvård fungerar inte längre. Narkotikan på fängelserna utgör en enorm säkerhetsrisk både för personal och intagna. Påtända rövare som känner sig oövervinnerliga har påtagligt bidragit till senare tids upplopp och rymningar. Dessutom innebär knarkförsäljning inne på kåken att beroendeförhållanden och skulder uppstår, såsom var fallet vid en av årets spektakulära rymningar. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att åstadkomma drogfrihet på landets anstalter?
fr · GS11645 · 2004-12-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:645 av () till samhällsbyggnadsminister om byggarbetares rörlighet över gränser hölls Nordic@Baltic@Polish Ministerial Meeting. En deklaration antogs med rubriken exchange in the sector between countries in the Northern Dimension region. Den aktionsplan som ligger till grund för deklarationen beskriver problemen med låg konkurrens inom byggbranschen vilket innefattar byggjobbarnas rörlighet över gränser. Följande står att läsa: "An important prerequisite for beeing able to improve competition in the sector is a well functioning free mobility of labour across national borders." Deklarationen och mötet beskrivs i bostadsutskottets betänkande BoU1. Enligt betänkandet är avsikten med deklarationen att man under åren 2005@2007 ska genomföra den framlagda handlingsplanen (s.48). Med anledning av detta vill jag fråga samhällsbyggnadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att den ska leva upp till ovan nämnda deklaration och handlingsplan för att uppnå ökad konkurrens och rörlighet inom byggbranschen?
fr · GS11646 · 2004-12-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:646 av () till jordbruksminister om fiskrökerier i skärgården träder en ny livsmedelslagstiftningen i kraft med nya regler, som , , bland annat befarar kan slå ut många små lokala fiskrökerier i skärgårdarna. En av de nya reglerna rör förbud mot traditionell rökning av fisk i enkla vedrökar utomhus. Alla måste efter ha sina rökar inomhus. Undantag kan göras om medlemslandet gör en anmälan till , vilket SRF befarar att inte kommer att göra. Försäljning av egen fångst, rund eller urtagen, blir det troligen ingen ändring på, men i övrigt måste alla ha en EU-godkänd lokal samt inte minst röken inomhus. anser att de nya, klåfingriga förslagen, kommer att innebära såväl stora ekonomiska pålagor, som konflikter med kommunala nämnder om byggnation, strandskydd med mera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga jordbruksminister vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att säkerställa att fiskrökerier i skärgården kan fortsätta på nuvarande sätt.