ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12633 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:633 om turkiskt undertecknande av Romstadgan om den har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förmå att skriva under Romstadgan för den . Regeringen fäster stor vikt vid och var ett av de drivande länderna när domstolens stadga, Romstadgan, antogs. har 92 stater, däribland alla EU:s medlemmar och anslutande länder, ratificerat domstolens stadga. Bland medlemmar är det emellertid ännu några länder som inte har ratificerat Romstadgan, förutom även bland annat och . arbetar tillsammans med övriga EU-länder för att förmå fler stater att ansluta sig till Romstadgan för att vi därigenom ska kunna göra domstolen till den globala kraft mot straffrihet för de allra grövsta brotten, som är dess främsta syfte. Det är särskilt beklagligt att , som är kandidatland för medlemskap i , ännu inte har skrivit under Romstadgan. Anslutning till denna stadga är principiellt viktig då det uppvisar europeisk och internationell solidaritet. Det faktum att ännu inte har undertecknat stadgan påpekas således i den översynsrapport som publicerade rörande . Frågan har även rests av EU med företrädare för den turkiska regeringen. Regeringen avser forsätta att, tillsammans med övriga EU, verka för att undertecknar stadgan. Som ett led i detta arbete undersöker generalkonsulatets sektion för turkisk-svenskt samarbete i möjligheterna att stödja och finansiera spridning av internationella brottmålsdomstolens stadgar i turkisk översättning.
frs · GR12634 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:634 om livstidsstraff har frågat mig när regeringens förslag rörande frigivning från livstidsstraff kommer att överlämnas till . Betänkandet Frigivning från livstidsstraff (SOU 2002:26) har remissbehandlats och bereds inom . Målsättningen är att en proposition kommer att lämnas till .
frs · GR12635 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:635 om spelberoende har frågat mig vad jag avser att göra för att ett ökat spelberoende, till följd av statens insatser inom spelsektorn, ges tillräckliga medel för preventiva åtgärder. Spelberoende är ett folkhälsoproblem som måste tas på allvar. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att motverka problemet. Ett antal ytterligare åtgärder har därutöver aviserats. ökade resurserna för insatser mot spelberoende med fem miljoner jämfört med . satsas ytterligare 10 miljoner jämfört med . började , , med arbetet att bygga upp tre regionala i , och för att bland annat utveckla öppenvårdsformer för spelberoende. Detta i enlighet med det förslag till handlingsprogram som FHI redovisade i början av . Ytterligare förslag i FHI:s rapport som regeringen ser som angelägna att förverkliga är att under åren 2004@2006 skapa förutsättningar för riktade utbildningsinsatser till ca 6000 personer som yrkesmässigt kan komma i kontakt med spelberoende eller problemspelare. Målgruppen är personal inom socialtjänst, primärvård, psykiatrisk vård, kriminalvård, skolan och vissa budgetrådgivare. Regeringen ser också ett behov av förstärkt stöd till självhjälpsgrupper och föreningar för spelberoende samt riktade insatser för att förbättra stödet till de anhöriga. Vidare ska en strategi för bred information om spelandets negativa effekter tas fram med bland annat inriktning mot information till ungdomar, föräldrar och allmänheten om riskerna med barns och ungdomars spelande. Ett långsiktigt och brett upplagt forskningsprogram om spel och spelberoende som bland annat innehåller en longitudinell studie av spelproblem, sambandet mellan kriminalitet och spel samt studier av spel över Internet ska genomföras. FHI bör därför enligt regeringens bedömning ansvara för att en forskningsplan upprättas. Frågan om hur marknadsföringen av spel påverkar spelets och problemspelandets utveckling bör enligt regeringens bedömning studeras närmare. Ett uppdrag för att ge svar på dessa frågor planeras. FHI redovisar att de större svenska spelaktörerna på eget initiativ redan beslutat att genom självreglering begränsa marknadsföringen. har tillsammans med ATG, Folkspel, Svebico, A-lotterierna och IOGT@NTO lotterier enats om gemensamma etiska riktlinjer för marknadsföringen. De etiska riktlinjerna innehåller bland annat bestämmelser om att marknadsföringen inte ska förekomma i sammanhang som attraherar minderåriga, att reklam inte ska uppmana konsumenter till ett överdrivet spelande och inte ge felaktiga uppgifter om möjligheterna till vinst. På varje annons eller reklaminslag i medierna samt på lotter, bongar, spelkvitton och dylikt ska ATG och informera om det hjälptelefonnummer för personer med spelberoende som finansieras av FHI. Förändringen ska träda i kraft dock . Informationen om hjälptelefonnumret ska vara tydlig och lätt att läsa. Avsikten att pröva systemet för att därefter låta utvärdera effekterna.
frs · GR12636 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:636 om Amningshjälpen och 653 om stöd till Amningshjälpen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra Amningshjälpens verksamhet och har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att Amningshjälpen får stöd till sin verksamhet. Amningshjälpen ger ett viktigt och uppskattat stöd till ammande kvinnor och föreningen är en viktig aktör vad gäller att sprida information om amning. fick Amningshjälpen bidrag från (). Därefter har FHI inte mottagit någon ansökan av föreningen vilket kan förklara att några bidrag inte heller har beviljats. har Amningshjälpen emellertid fått tillfälliga bidrag från regeringen. har Amningshjälpen dessutom fått stöd från Allmänna arvsfonden för att driva ett tvåårigt projekt för utökad amningsinformation till invandrarkvinnor och unga mammor.
frs · GR12637 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:637 om vård i livets slutskede har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att människor i vårt land ska kunna garanteras en värdig vård i livets slut. Utredningen om Värdig vård i livets slutskede tar i sitt slutbetänkande, Döden angår oss alla, värdig vård vid livets slut (SOU 2001:6), upp många angelägna frågor. En stor del av förslagen ligger inom sjukvårdshuvudmännens ansvarsområde där det finns möjlighet för huvudmännen att beakta förslagen. Betänkandet bereds för närvande inom och regeringen har för avsikt att överlämna en skrivelse till .
frs · GR12638 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:638 om bostadsanpassningsbidrag har ställt en fråga till statsrådet om bostadsanpassningsbidraget. Frågan har överlämnats till mig att besvara. Frågeställaren undrar vilka åtgärder ansvarigt statsråd avser att vidta för att ytterligare analysera hur bostadsanpassningsbidraget hanteras och för att minska skillnaderna mellan kommuner och regioner. ska medverka till att kommunerna har en enhetlig praxis och en laglig och väl fungerande handläggning av bostadsanpassningsbidraget. tillsyn följer av 3 § lagen om bostadsanpassningsbidrag. lämnar in rapporter till regeringen över sin tillsyn av bostadsanpassningsbidraget. I för redogör för beviljade bidrag och kostnader. analyserar bland annat de kommunala och regionala skillnaderna i hur mycket bostadsanpassningarna kostar och per invånare. Kommunerna i de nordligaste delarna av landet lägger till exempel överlag mer pengar på bostadsanpassningar i förhållande till sin befolkning än genomsnittet. Kommunerna i , och ligger på en bra bit per invånare. Detsamma gäller , och , medan däremot , och län ligger på per invånare. Om man ser till enskilda kommuner kan dessutom utgifterna för bostadsanpassning variera ganska mycket år . Vissa av dessa skillnader kan ha att göra med befolkningssammansättning och bostadsobestånd. En stor del av bostadsanpassningarna görs hos äldre människor och anpassningar i småhus är ofta dyrare än de i flerbostadshus. Regeringen fortsätter på detta sätt att noga följa utvecklingen. har regeringen dock inte funnit anledning till att vidta några åtgärder.
frs · GR12639 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:639 om vildsvinens härjningar i mark och skog har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att begränsa vildsvinens härjningar i mark och skog. När beslöt att det skulle få finnas frilevande vildsvin i i begränsad omfattning fanns det ett par hundra djur i främst . 1986/87:58 om jaktlag, m.m. uttalade regeringen att allvarligare skador av vildsvin borde kunna motverkas genom ett starkt jakttryck på stammen. Med en lång allmän jakttid borde man kunna räkna med att jakträttshavarna på eget initiativ bedriver en jakt i den omfattning som behövs för att allvarligare skador ska undvikas. Jakttiden för vildsvin, utom sugga som åtföljs av smågrisar, omfattar tiden till . Årsunge får jagas . Dessutom får skyddsjakt bedrivas på mark med jordbruksgrödor och vid yrkesmässig trädgårdsodling om vildsvinen orsakar skador på grödan eller odlingen. finns det i storleksordningen 30000 vildsvin med ett huvudsakligt utbredningsområde i östra delen av och . Även om det skjuts närmare 12000 vildsvin ställer vildsvinsjakt stora krav på den enskilde jägaren och skiljer sig från övrig klövviltsjakt när det gäller jaktmetoder, eftersök och hundanvändning. Det finns dock ingen annan praktisk möjlighet att lösa problemen med vildsvinets skador än ett hårt jakttryck. I vissa områden förefaller det som om jakten, med hänsyn till skadorna, uppenbarligen är av för låg omfattning. För att komma till rätta med detta måste jägare och markägare tillsammans utarbeta regionala och lokala förvaltningsstrategier för vildsvinet så att skadorna kan hållas på en acceptabel nivå. Som en grund för förvaltningen har berörda länsstyrelser anordnat informationsseminarier om vildsvinsförvaltning, och har finansierat omfattande vildsvinsforskning och har tagit fram information om vildsvinet i form av böcker och foldrar för att tillgodose kunskapsbehovet om vildsvinsförvaltning. Inte minst genom brev och telefonsamtal till samt genom massmedierna framgår att vildsvinsstammen på sina håll är av sådan omfattning att dess skador ibland upplevs som oacceptabla. Även om det finns små möjligheter att lösa skadeproblematiken på annat sätt än genom ett ännu hårdare jakttryck, är förvaltningsfrågan i sin helhet komplex. Inom departementet övervägs därför att ge i uppdrag att i samråd med berörda intressen göra en allsidig genomgång av förutsättningarna för hanteringen av den svenska vildsvinsstammen, inklusive effekterna på omgivande miljö.
frs · GR12640 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:640 om Kerstinbomyran har frågat mig vad jag avser att göra för att hindra torvbrytning på Kerstinbomyran. På regeringens bord finns ett ärende rörande överklagande av i läns beslut om tillstånd enligt naturvårdslagen och miljöskyddslagen till torvtäkt på Kerstinbomyran. Ärendet är omfattande och olika intressen ska i enlighet med bestämmelserna vägas mot varandra. Jag kan inte föregripa den prövning som regeringen ska göra i ärendet. Beslut om inrättande av naturreservat tas av berörd länsstyrelse eller kommun och således inte av regeringen.
frs · GR12641 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:641 om glasåtervinning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa de ekonomiska problem som drabbat glasåtervinningen genom den ökande privatimporten av alkohol. Jag är väl medveten om och oroad över de problem som drabbat Svensk Glasåtervinning på grund av den ökande privatimporten. Jag har också samtalat med berörda aktörer om den här frågan. Regeringen har givit i uppdrag att utreda vilka problem den ökade privatimporten har medfört samt föreslå lösningar på dessa. I uppdraget ingår särskilt att lämna förslag till finansiering av återvinningen. Uppdraget ska genomföras i samråd med och och redovisas . Jag vill i det här sammanhanget betona att avsikten med förordningen om producentansvar för förpackningar var att ålägga glasproducenterna ett ansvar att samla in alla förpackningar de sätter på marknaden. Svensk Glasåtervinning samlar sammantaget in en mindre mängd glasflaskor än vad de sätter på marknaden. Resten av glasflaskorna tas om hand av den kommunala renhållningen. Inte desto mindre är frågan problematisk och det är min avsikt att bidra till att frågan får en lösning. Jag instämmer med att detta är en fråga som inte bara är av nationell utan även av internationell karaktär. Jag anser därför att ett ökat EU-samarbete är önskvärt för att hantera frågan på . Mitt svar till är att jag kommer att återkomma med en bedömning av vilka eventuella åtgärder som är nödvändiga när närmare har utrett frågan samt bidra till att frågan kommer upp till diskussion inom EU.
frs · GR12642 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:642 om dubbelbeskattningsavtal med har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att få till stånd ett dubbelbeskattningsavtal mellan och . Det är riktigt att ett dubbelbeskattningsavtal med skulle vara till ömsesidig nytta för och . Eftersom inte folkrättsligt erkänner kan ett avtal av traditionellt slag inte ingås. Detta har bland annat och löst genom att låta deras motsvarigheter till ingå ett avtal med handelsrepresentation i respektive land. Därefter har avtalen införlivats i intern lagstiftning och i praktiken kommit att fungera som vanliga dubbelbeskattningsavtal. Någon folkrättslig bundenhet föreligger emellertid inte. Även på svensk sida har vi ambitionen att lösa frågan på ett liknande sätt. Exportråd ingick ett sådant avtal med delegation i . Avtalet, som är offentligt, ingavs till tillsammans med en framställning om lagstiftning (dnr Fi2001/2545). Regeringen inhämtade genom beslut Lagrådets yttrande över ett förslag till lag om skatteavtal mellan Exportråd och delegation i . Ett avtal av detta slag har införlivats i svensk lagstiftning. Av Lagrådets yttrande daterat den 8oktober 2001 framgår att Lagrådet på grund av de speciella omständigheterna i ärendet på det föreliggande beredningsunderlaget inte ansåg sig kunna tillstyrka lagstiftning i enlighet med det remitterade förslaget. På grund av svårigheterna med införlivandet har en proposition till ännu inte lämnats. Beredning pågår emellertid i . Avsikten är att hitta en lämplig modell för att kunna införliva avtalet i svensk lagstiftning. Det är därför min förhoppning att vi ska kunna återkomma i denna fråga.
frs · GR12643 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:643 om löftet om en statligt finansierad Mälartunnel har frågat statsminister om han avser att hålla löftet angående en statlig helfinansiering av Mälartunneln. syftar på en debattartikel i , där tillsammans med partiledare och språkrör för och skrev att bygget av Mälartunneln mellan och snabbt behöver komma i gång med statlig finansiering. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Debattartikeln i har sin utgångspunkt i en överenskommelse som träffades mellan regeringen, och om att vissa infrastrukturinvesteringar skulle tidigareläggas genom lån. (Mälartunneln) i är ett av objekten i överenskommelsen. har regeringens uppdrag att planera för en utökad spårkapacitet genom centrala . I uppdraget ligger att förhandla med andra parter om finansiering av utbyggnaden. bereds förslag till banhållningsplan 2004@2015. När regeringen fattar beslut om planen kommer också finansieringslösningen för att behandlas. Regeringens utgångspunkt angående är att staten genom bör ta ansvar för den tillkommande spårkapaciteten, medan regionen bör ta ansvar för de delar av anläggningen som trafikhuvudmannen normalt ansvarar för och som inte utgör ett nationellt transportbehov, till exempel stationer för regionalt och lokalt resande.
frs · GR12644 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:644 om diskriminering av adopterade samt 666 om terroristlagar och svenska medborgare och har frågat mig vad jag avser att göra för att adopterade svenskar som är födda i annat land inte ska diskrimineras när de ansöker om visering till . Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Efter händelserna har som ett led i terroristbekämpningen infört skärpt säkerhetskontroll för utländska besökare. följer noga vad dessa skärpta bestämmelser får för konsekvenser för svenska medborgare som reser till . Vi har även tagit upp frågan om de skärpta bestämmelserna både direkt med amerikanska företrädare och genom EU. Frågan diskuterades till exempel vid besök i . Min avsikt är att fortsatt följa den här frågan. Det är en grundläggande regel stater emellan att varje land har rätt att besluta om vem som tillåts resa in och vistas på det egna landets territorium. Dessa regler bör dock tillämpas utan att man diskriminerar någon på grund av ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationell eller social härkomst. och övriga länder har begränsade möjligheter att påverkar vilka regler som i det här fallet har för att bevilja visering och vilka kontroller som görs vid gränsen. Däremot är det viktigt att de som reser till känner till dessa regler. Därför lämnas information på UD:s hemsida om att alla resenärer ska vända sig till det aktuella landets ambassad eller konsulat för att få fullständiga upplysningar om vilka viseringsregler som gäller.
frs · GR12645 · 2004-02-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:645 om butiksrån har frågat mig om jag utifrån de erfarenheter som dragit från sin tillsyn och på grund av den fortsatta negativa utvecklingen vad gäller butiksrån kommer att föreslå åtgärder som kan bryta denna trend och därigenom göra det säkrare för dem som arbetar inom de utsatta branscherna. hänvisar i sin fråga till det svar på fråga 2002/03:775 som jag gav . Innehållet i detta svar är fortfarande giltigt. Det uppdrag till att återrapportera beträffande tillsynen som nämns i svaret avsåg den återrapportering som ska ske i verkets årsredovisning . Denna årsredovisning föreligger ännu inte. Härutöver kan följande sägas. En effektiv tillsyn är av avgörande betydelse för att komma till rätta med de problem som tar upp. När det gäller aktiviteter för att minska riskerna för butiksrån har följande uppgifter inhämtats under hand från . Verket har i tillsynen genomfört ett risktäckande projekt som avsett petroleumbranschen, med utgångspunkt i de krav som fastställdes i de 18 överklagningsärenden som regeringen tog ställning till och som omtalas i det förra svaret. Uppföljningen har inneburit att koncernerna i petroleumbranschen har ålagts att genomföra en riskinventering avseende samtliga försäljningsställen i landet. Dessa riskinventeringar kommer sedan att följas upp av verket. Vidare kan nämnas att genomfört ett forskningsprojekt som avsett risker vid arbete på bensinstationer. Även kvällsöppna butiker utanför petroleumbranschen har varit föremål för särskild uppmärksamhet. Bland annat har flera butiker i varit föremål för ingripanden och krav.
frs · GR12646 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:646 om situationen för HBT-personer i har frågat vilka initiativ jag är beredd att ta för att aktivt ska arbeta för att avskaffa diskrimineringen av homosexuella, bisexuella och transsexuella personer. Homo- och bisexualitet är ett tabubelagt ämne i och ytterst få människor vågar öppet visa sin homo- eller bisexualitet av rädsla för negativa konsekvenser i olika former. Våld mot HBT-personer har dock varit relativt ovanligt, men detta beror snarare på HBT-rörelsens låga profil än det makedonska samhällets tolerans. Vidare brister även lagstiftningen i landet. har visserligen en antidiskrimineringslag, men den inkluderar inte HBT-personers rättigheter. genomförde en studie av befolkningens attityd till homosexualitet. Resultatet var nedslående. Det visade på en inskränkt och fördömande syn och signalerade tydligt behovet av information och diskussion. Mänskliga rättigheter har hög prioritet inom svensk utrikespolitik och tillhör ett av de mest drivande länderna i fråga om HBT-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna utan diskriminering. tar upp frågan såväl i multilaterala forum som i bilaterala kontakter och har drivit frågan bland annat i FN, framför allt i Kommissionen för mänskliga rättigheter. I regeringens proposition, 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, liksom i utrikesutskottets betänkande, uttrycks tydligt att utvecklingssamarbetet ska präglas av ett rättighetsperspektiv som omfattar demokrati och principen om alla människors lika värde. Vidare har det fastslagits att målet om en rättvis och hållbar global utveckling självklart ska gälla för alla oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. Regeringen kommer också att påbörja en studie om hur kunskapen och kompetensen om homo-, bi- och transsexuella personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna kan öka. Studien beräknas vara klar och ska resultera i förslag till hur arbetet kan förbättras både på policynivå och i fältverksamhet i partnerländerna. I detta sammanhang finns anledning att beakta att sexuell läggning inte omfattar olika förhållningssätt till könsidentitet såsom transsexualism. För att långsiktigt stärka de mänskliga rättigheterna i krävs samarbete. Bilateralt stöder den makedonska organisationen , som är den första och enda organisationen i landet som arbetar med HBT-frågor. Arbetet för att hindra diskriminering är också en viktig del av landets EU-närmande. Om ska leva upp till de krav som ställs på ett medlemskap måste man anpassa lagar och regler till europeisk standard, men också arbeta aktivt för att förändra attityder och skapa ett mer tolerant samhällsklimat för HBT-personer. stöder EU-närmande och assisterar bilateralt och genom EU:s institutioner i reformerna som krävs för EU-anpassningen.
frs · GR12648 · 2004-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:648 om rättssäkerhet har frågat mig om jag avser att vidta ytterligare åtgärder för att säkra att ingen döms på svaga grunder. Självfallet är det viktigt att den enskilde, oavsett dennes förutsättningar att ta till vara sin rätt i olika sammanhang, behandlas på ett korrekt sätt av domstolen. Det pågår också ett arbete inom domstolsväsendet som rör bland annat bemötandefrågor i olika sammanhang. fråga tar sin utgångspunkt i den uppmärksammade rättegången i där hemsjukvårdaren frikändes från mord. Detta skedde efter att beviljat honom resning i målet. Med anledning av bland annat denna rättegång gjordes inom en genomgång av reglerna om resning i för att undersöka om det fanns något behov av att reformera dessa regler. Denna genomgång har lett till att det nu pågår ett arbete inom departementet med att närmare överväga olika frågor kring förfarandet, bland annat den enskildes möjligheter att få tillgång till ett så bra utredningsmaterial som möjligt samt möjligheten att få advokat i en sådan situation.