ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111058 · 2004-04-08 00:00:00 — Fråga 2003/04:1058 av () till statsrådet om jämställdhetsarbetet inom och hälso- och sjukvården och hälso- och sjukvårdens arbete färgas fortfarande av traditionella föreställningar om kön. Det skriver i två nya rapporter. Inom hälso- och sjukvården visar ny könsuppdelad statistik att det finns skillnader i behandlingsfrekvensen och val av behandling mellan män och kvinnor. Inom har frågan om jämställdhet ur ett brukarperspektiv fått mycket liten uppmärksamhet. En slutsats från båda rapporterna är att i de fall kvinnor och män har olika behov blir insatser som tar hänsyn till detta mer effektiva. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra jämställdhetsarbetet inom och hälso- och sjukvården?
fr · GR111059 · 2004-04-08 00:00:00 — Fråga 2003/04:1059 av () till finansminister om schablonmässig försäljning av statlig egendom I budgetpropositionen anges försäljning av statlig egendom om en summa av . Ingen försäljning har ännu aktualiserats. Samma schablonmässiga förfarande har uppvisats i budgetsammanhang . I dagens pressade ekonomiska situation är en sådan summa av väsentligt intresse. förutspår i sin prognos att budgettaket kommer att överskridas med 11 miljarder innevarande år. Situationen är minst sagt bekymmersam inför det kommande budgetåret. En plan för avveckling av statlig egendom är därför nödvändig för att skapa bättre förutsättningar . Min fråga till ministern är: Vilka utförsäljningar har finansministern för avsikt att aktualisera under innevarande år?
fr · GR111060 · 2004-04-08 00:00:00 — Fråga 2003/04:1060 av () till socialminister om jämställdhetsarbetet inom hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvårdens arbete färgas fortfarande av traditionella föreställningar om kön. Det skriver i en ny rapport. Inom hälso- och sjukvården visar ny könsuppdelad statistik att det finns skillnader i behandlingsfrekvens och val av behandling mellan män och kvinnor. En slutsats från rapporten är att i de fall kvinnor och män har olika behov så blir insatser som tar hänsyn till detta mer effektiva. Min fråga till socialminister är: Avser ministern att vidta några åtgärder för att förbättra jämställdhetsarbetet inom hälso- och sjukvården?
fr · GR111061 · 2004-04-08 00:00:00 — Fråga 2003/04:1061 av () till statsrådet om jämställdhetsarbetet inom arbete färgas fortfarande av traditionella föreställningar om kön. Det skriver i en rapport. Inom har frågan om jämställdhet ur ett brukarperspektiv fått mycket liten uppmärksamhet. En slutsats från rapporten är att i de fall kvinnor och män har olika behov så blir insatser som tar hänsyn till detta mer effektiva. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra jämställdhetsarbetet inom ?
fr · GR111062 · 2004-04-08 00:00:00 — Fråga 2003/04:1062 av () till justitieminister om användandet av gårdsnamn Länsrätten i har nekat en kvinna i att återta sitt så kallade gårdsnamn. Bruket att utöver för- och efternamn lägga till ett gårdsnamn, vanligtvis före förnamnet, har i gamla anor och är en icke oväsentlig del av identiteten för många dalmasar. Att detta nu inte skulle vara rättsligt möjligt framstår som milt sagt fullständigt onödigt, klåfingrigt och märkligt. Väl medveten om att justitieministern inte får uttala sig i det enskilda fallet, vill jag ändå fråga: Är justitieministern beredd att ta initiativ för att säkra rätten att använda gårdsnamn?
fr · GR111063 · 2004-04-08 00:00:00 — Fråga 2003/04:1063 av () till justitieminister om tidsbestämmande av livstidsstraff Det är en välgärning att regering planerar en proposition för att reformera reglerna för eventuell tidsbestämning av livstidsstraff. Nuvarande system där ett politiskt organ i form av regeringen gör en nådeprövning är tämligen rättsosäkert. Det praktiska genomförandet väcker dock en del frågor. En utgångspunkt i utredningen om frigivningsprövning av livstidsdömda (SOU 2002:26), som utrett frågan, är att i kraft av sin storlek ska utgöra prövningsorgan vid dessa särskilda ärenden. Detta framstår som mindre genomtänkt. Ett avgörande antal livstidsdömda fångar kommer inom överskådlig tid att vara intagna vid antingen Kumla- eller Hinsebergsanstalterna. Av den anledningen torde rent strukturellt vara mer lämplig som prövningsorgan vid eventuell frigivning från livstidsstraff. Säkerhetsmässigt oförsvarliga och onödigt långa transporter genom vårt land till bör så långt det går undvikas. är det uppenbart att säkerhet och transporter av intagna på kriminalvårdsanstalt är ett betydande orosmoment för alla parter inom rättsväsendet. Avser justitieministern att lägga ett förslag där Kumla- och Hinsebergsanstalternas geografiska läge vägs med i bedömningen?
fr · GR111064 · 2004-04-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:1064 av () till statsrådet om regeringens respekt för riksdagsbeslut Frågan om vald president för och nedläggning är två uppmärksammade exempel från senare tid som sätter regeringens respekt för riksdagsbeslut i fokus. Regeringen nonchalerar, förhalar eller trotsar gång på gång beslut som har fattats av . Det handlar inte om några isolerade företeelser. Regeringens agerande uppvisar, tyvärr, en besvärande tendens till systematik. Av regeringens egen, presenterade, årliga redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (2003/04:75) framgår att 144 skrivelser "inte var slutbehandlade" . Av dem hade 34 legat . Nio skrivelser hade legat . Det förhållandet att beslut inte verkställs i vederbörlig ordning är mycket allvarligt. Det rubbar ett centralt fundament i den parlamentariska demokratin. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att se till att regeringen respekterar och verkställer de beslut som har fattat.
fr · GR111065 · 2004-04-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:1065 av () till miljöminister om hotet mot tumlare i svenska vatten I en rapport som lämnades till regeringen av framgår det att antalet tumlare, den enda val som naturligt lever i svenska vatten, har minskat till runt 600 individer. beräkningar av Världsnaturfonden, WWF, pekar på att det borde finnas kring 1000 tumlare i . Att det nu endast skulle finnas runt 600 individer tyder på att framtid är osäker. Tumlare är fridlysta i . Syftet är att beståndet ska öka, men den fiskeutrustning, exempelvis drivgarn, som används innebär att många tumlare fastnar som bifångst. Drivgarn är på många håll förbjudna för att skydda bland annat småvalar. Andra hot är ökad båttrafik och miljögifter. Min fråga till ministern är: Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkra beståndet av tumlare i svenska vatten med anledning av uppgifter i ?
fr · GR111066 · 2004-04-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:1066 av () till näringsminister om storföretagens betalningsmoral kunde vi läsa i en av våra större dagstidningar om bristande betalningsmoral bland våra större byggföretag. Små och mindre företag inom byggbranschen "tvingas att vänta" på betalning av jobb de har utfört åt de stora byggföretagen. Uppgifter gör gällande att detta inte är en engångsföreteelse utan satt i system, samt att de mindre företagen varken vågar klaga eller anmäla försenade betalningar. Kommande jobb står på spel. I då diskussion kring moral och etik är högaktuellt, inte minst inom näringslivet, är ett förfarande enligt ovan inte acceptabelt. De mindre företagen utsätts för en orimlig ekonomisk situation. Min fråga till ministern är: Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av uppgifterna om bristande betalningsmoral bland större företag?
fr · GR111067 · 2004-04-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:1067 av () till statsrådet om tillgänglighet i kollektivtrafiken Tillgänglighet är ett av de viktigaste målen i kollektivtrafiken. Man ska kunna resa med kollektiva transportmedel även om man har ett svårt handikapp eller har drabbats av någon skada som till exempel en bruten fot. Hela Resan är ett annat nyckelbegrepp inom kollektivtrafiken. Det vill säga att resan ska fungera från start till slutdestination också om man byter färdmedel eller operatör, vilket inte är ovanligt i det avreglerade trafik-Sverige. Av egen erfarenhet kan jag dock tyvärr konstatera att de här målen inte uppfylls . De som har svårt att klara sig på egen hand kan inte lita på att de får assistans under hela resan när det ingår byte. Samarbetet mellan tågoperatörerna fungerar inte. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att förbättra tillgängligheten i kollektivtrafiken.
fr · GR111068 · 2004-04-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:1068 av (m) till statsrådet om tioårsdagen av förlisning är det en av de största civila fartygskatastroferna i modern tid utspelade sig i våra nära farvatten på - passagerarfärjan förliste och gick till botten, 852 personer omkom. Detta trauma kommer ännu framöver att kasta sin skugga över anhörigas liv men också frågan om sjösäkerheten på våra farvatten. Oberoende internationell expertis har på sakliga grunder ifrågasatt en del av de slutsatser som den internationella () redovisade i sin rapport över olyckan. Framför allt framstår det hastiga sjunkförloppet som gåtfullt. Krav på en ny oberoende utredning har framförts från auktoritativt håll. Frågan förtjänar begrundan. I avvaktan på hur den frågan kan komma att utveckla sig framträder en annan aktuell fråga: Avser statsrådet att vidta några särskilda åtgärder för att tioårsdagen av denna svåra fartygsolycka ska komma att uppmärksammas?
fr · GR111069 · 2004-04-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:1069 av () till socialminister om nationellt stöd till patientinformation Inom patientinformationens område finns IT-tjänster som är utvecklade av sjukhusbibliotek. PION (Patientinformation Online) är det mest omfattande sökverktyget för patientinformation på svenska. PION är inte bara en referensdatabas över svensk patientinformation, utan också en portal över webbaserad fulltextinformation på svenska, tillgänglig för alla. Databasen ger information om sjukdomar, olika behandlingsmetoder och läkemedel, adresser och webbsidor till patientföreningar. Databasen innehåller referenser och länkar till övrig patientinformation på Internet och databaser. PION erbjuds utan några som helst kommersiella intressen. PION är en nationell söktjänst med en potential att utvecklas till både innehåll och organisation. I takt med att allt mer patientinformation finns att tillgå på Internet blir söktjänsten i PION i allt högre grad en tjänst för allmänhet och vårdpersonal i hela och allt mindre en tjänst endast för de ansluta landstingen och regionerna. har dessa landsting och regioner varit ensamma om att bära kostnaderna för både drift och utveckling av PION. Det ligger i IT:s natur att utveckling av IT-tjänster kan decentraliseras. Det är därför särskilt viktigt att tjänster som utvecklats geografiskt och verksamhetsmässigt långt från "centrum" också ges nationellt stöd, särskilt när tjänsten har nationell bärighet. Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidta, genom till exempel Dagmarmedel, för att medverka till att PION får del av nationella medel för sin drift och utveckling?
fr · GR111070 · 2004-04-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1070 av () till statsrådet om skattefinansierade arbetsplatsprojekt via bildades genom en sammanslagning av det tidigare , och delar av Arbetsmiljöfonden. Enligt egen utsago är man ett nationellt för arbetslivsfrågor som på uppdrag av regeringen bedriver forskning, utveckling och utbildning med målet att bidra till ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor och en ökad kunskap om och i arbetslivet. Institutet samarbetar med arbetsmarknadens parter, näringsliv, universitet och högskolor, internationella intressenter och andra aktörer. lämnade Arbetslivsfonden bidrag på drygt 11 miljarder som ett led i kampen mot långtidssjukskrivningar. En kontroversiell fråga var, och är fortfarande, huruvida subventioner av detta slag har en verklig effekt på sjukskrivningstalen. presenterades en forskningsrapport som visar att sjukfrånvaro och förtidspensionering inte påverkats av investeringarna från Arbetslivsfondens arbetsplatsprogram. Rapporten är oroväckande och väcker flera frågor: Hur har ALI:s verksamhet styrts och planerats? Hur har resultat utvärderats och redovisats? Kan man anse att resultatet av ALI:s verksamhet innebär att vi får bästa möjliga resultat per utbetald skattekrona? Baserat på ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder planerar ministern att vidta för att utvärdera validiteten av Arbetslivsfondens skattefinansierade arbetsplatsprojekt?
fr · GR111071 · 2004-04-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1071 av () till finansminister om skatten på bensin En genomsnittsbilist tankar ca bensin . Med ett bensinpris på exempelvis 9,60 betalar alltså denna bilist 14400kr. Det betyder också att bilisten betalar in 9948kr i skatt till staten. stiger åter bensinpriserna och vi närmar oss 10kr per liter. Just bensinkostnaden är en stor utgift för många hushåll @ främst i glesbygden och på landsbygden. Där finns sällan tillräckligt bra kommunikationer. Många hushåll måste också ha två bilar för att klara sig @ för att klara körningar till arbeten, skjutsa barn till olika aktiviteter med mera. Europeisk standardbensin kostar bensinbolagen ca 2kr per liter (siffran ). På den summan lägger bensinbolagen på drygt 1kr. Om bensinen skulle beskattas enbart med moms skulle den kosta strax under 4kr. Det här är ingen stor fråga om man kan åka kollektivt eller exempelvis ta tunnelbana till och från jobbet, men för många i mitt hemlän är bilen ett måste! Avser statsrådet att sänka skatten på bensin?
fr · GR111072 · 2004-04-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1072 av () till statsrådet om information vid byggande av 3G-master Runtom i landet pågår byggandet av 3G-master. Många människor känner sig osäkra på vad det innebär för deras framtida hälsa. De tycker också att det är påträngande stora i naturen. Inte minst då de inkräktar i närområdet och på en vacker utsikt. Enligt de underrättelser jag fått, ser informationen om dessa byggande väldigt olika ut i de olika kommunerna. Många undrar varför de inte fått information , varför det enbart annonserats en gång i lokaltidningen, som de kanske inte alls har, varför de inte kunnat påverka trots att de går in med ledningar med mera på den egna marken. Nära grannar till platsen där masten byggs, där den kommer att dominera utsikten, har inte fått information om bygget. När de sedan givit synpunkter @ det kan handla om att flytta masten något och så vidare @ har de blivit illa bemötta. Hot har förekommit, om att inte överklaga, för det är bäst för en själv och så vidare. Det här tycker jag är odemokratiskt. Så här får det inte gå till. Människor måste få del av information och de måste få möjlighet att lämna synpunkter. Människor ska inte behöva känna sig överkörda. Det måste vara slut med maktspråk från myndigheterna. Samråd och information är ledord i en demokrati. Utifrån ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att människor ska få förbättrad information inom detta område och få möjlighet att påverka sin livsmiljö?
fr · GR111073 · 2004-04-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1073 av () till justitieminister om juridiska åtgärder för traumatiserade kvinnor Ur ett brev från en av landets kvinnojourer: "Vi skulle behöva hjälp med att synliggöra oss. Vi har stort upprättelsebehov. Våra terapier och mediciner kostar massor. Det borde finnas någon som kräver att vi inte ska behöva kämpa så hårt för att orka överleva. Vi måste få utrymme och bli hörda. Samhället måste våga lyssna. Vi skriver artiklar som tidningarna inte vågar ta in och har film som ingen TV-kanal vågar visa. Man har inte resurser att ta hand om det som kan väckas, säger de. Vi har inte själva råd att driva juridiska processer. Samhället, som inte kunde rädda oss när vi var små, har ett ansvar." Min fråga till justitieminister är: Vilka juridiska åtgärder är ministern beredd att vidta för att traumatiserade kvinnor ska få upprättelse?
fr · GR111074 · 2004-04-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1074 av () till statsrådet om upprättelse och erkännande Ur ett brev från en av landets kvinnojourer: "Vi skulle behöva hjälp med att synliggöra oss. Vi har stort upprättelsebehov. Våra terapier och mediciner kostar massor. Det borde finnas någon som kräver att vi inte ska behöva kämpa så hårt för att orka överleva. Vi måste få utrymme och bli hörda. Samhället måste våga lyssna. Vi skriver artiklar som tidningarna inte vågar ta in och har film som ingen TV-kanal vågar visa. Man har inte resurser att ta hand om det som kan väckas, säger de. Vi har inte själva råd att driva juridiska processer. Samhället, som inte kunde rädda oss när vi var små, har ett ansvar." Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att traumatiserade kvinnor ska få upprättelse?
fr · GR111075 · 2004-04-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1075 av () till statsrådet om bistånd och säkerhetsrelaterade insatser Konfliktförebyggande och konflikthantering har blivit allt viktigare uppgifter för utvecklingssamarbetet genom att man lärt sig att dessa åtgärder är viktiga för att undvika att en konflikt blir väpnad eller att säkra att en konflikt inte blossar upp igen. Detta får dock inte innebära att biståndsbudgeten används för att finansiera insatser inom säkerhetsområdet som utförs av militär personal. Enligt tidningsuppgifter i bland annat , senare bekräftade av , pågår det diskussioner inom om att förändra regelverket när det gäller vad som ska räknas som bistånd och vad som ska betraktas som säkerhetsrelaterade insatser. Som vi ser det finns det en uppenbar risk att finansieringen av säkerhetsrelaterade insatser i ett nytt regelverk kan komma att inräknas i olika länders biståndsbudgetar i stället för ländernas försvarsbudgetar. Militära insatser såsom minröjning, demobilisering, rehabilitering av soldater, utbildning i MR skulle därvid komma att räknas som bistånd. En sådan utveckling torde var mycket olycklig och urgröper biståndet då det i stället krävs en sammanhållen utvecklingspolitik och ett ökat bistånd för att leva upp till de så kallade milleniemålen. Jag vill fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att förhindra en utveckling, där utgifter som tidigare belastat försvarsbudgeten belastar biståndsbudgeten?
fr · GR111076 · 2004-04-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1076 av () till statsrådet om EU-bistånd och militära insatser Inte sällan finansieras olika utvecklingsländers fredsbevarande militära insatser i andra utvecklingsländer med medel från exempelvis EU. Detta fenomen torde komma att bli alltmer vanligt . ordförande har utlovat lån till Afrikanska unionen för att finansiera en fredsbevarande resurs. EU har vidare lånat 2,5 miljarder från biståndsmedel för att finansiera fredsbevarande operationer. bidrar med åtskilliga hundra miljoner till EU:s biståndsverksamhet. Att låna ut medel för militära ändamål torde strida mot vad förklarat när man antog proposition (prop. 2002/03:122) Gemensamt ansvar politik för global utveckling (s.55). Jag vill fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att förhindra att biståndsmedel från används för militära ändamål?
fr · GR111077 · 2004-04-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1077 av () till kulturminister om trygghet för konstnärer , 2003, kom kartläggning om konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21) som togs väl emot av många kulturskapare. Utredningen har varit ute på remiss och jag vill därför veta hur departementet tänker gå vidare med anledning av olika förslag och de synpunkter som lämnats av remissinstanserna. När kommer det en proposition på detta område?
fr · GR111078 · 2004-04-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1078 av () till statsrådet om narkotikabruk bland ungdomar Tillgången på narkotika och narkotikarelaterade preparat är tyvärr fortfarande mycket god i . Alltfler ungdomar fastnar tidigt i ett narkotikaberoende, vilket publicerade undersökningar har visat. Ökningen av antalet knarkande ungdomar synes vara dramatisk. Huvuddelen av den narkotika som konsumeras i produceras inte i utan kommer hit från andra länder, inte minst . Många bedömare menar att inflödet av narkotika till kommer att öka efter , inte minst med tanke på den minskning av resurser som sker just . Trots en bred politisk enighet om vikten av en restriktiv narkotikapolitik i och trots arbetet som utförts och utförs av regeringens särskilda narkotikasamordnare och många andra, synes utvecklingen gå åt helt fel håll. Alltför många ungdomar hamnar i en destruktiv och förtärande miljö, där insatsen tyvärr ofta är det egna livet. De vidtagna åtgärderna synes inte ha haft tillräcklig effekt. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att snabbt och påtagligt stoppa användandet av narkotika bland ungdomar?
fr · GR111079 · 2004-04-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1079 av () till näringsminister om WTO och Kyoto I betänkandet NU12 skriver utskottsmajoriteten följande: "I en rapport från om klimat och handel (Climate and Trade Rules @ or conflict?) argumenteras för att en samexistens mellan FN:s konvention om klimatförändringar och bör vara möjlig. Det finns goda möjligheter för länder att använda sig av handelsrelaterade åtgärder inom för att uppfylla åtaganden under Kyotoprotokollet." Hur avser ministern att använda den möjligheten?
fr · GR111080 · 2004-04-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1080 av () till statsrådet om flygplats , , vill sälja ut flera av sina flygplatser. En av dem är , uppger bland andra (). Bakgrunden är en studie över flygplatsens ekonomiska förutsättningar som har genomförts inom . Den slutsats som drar är naturligtvis en del av underlaget för ett beslut om flygplatsens framtid. Men det finns också andra synpunkter att lyssna till och andra aspekter att väga in. kommer, exempelvis, en vetenskaplig rapport från där forskare ger sin syn på flygplatsens betydelse för regionen. Det beslut som fattas om flygplatsens framtid måste vara långsiktigt hållbart och försvarbart; det får inte grunda sig i kortsiktiga bedömningar. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta med anledning av nämnda uppgifter från .
fr · GR111081 · 2004-04-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1081 av () till utbildningsminister om statens ansvar för kommunala lärcentrum De flesta kommuner i landet har varken högskola eller universitet och personer som är ortsbundna väljer då att studera på distans, på så många som . Studier visar att studenter som studerar på distans kommer från grupper i samhället som normalt inte söker sig till högre utbildning. De blir kvar på orten och tillgången till högskoleutbildad arbetskraft ökar. Det är bra för den regionala tillväxten. Högskoleutbildning på distans sker ofta i kommunala lärcentrum. Det har lett till en social och kulturell förnyelse av den högre utbildningen. hotas flera av dessa lärcentrum av nedläggning då flera kommuner inte längre anser sig kunna finansiera den löpande driften av en verksamhet där staten är den som har huvudmannaskapet. Den får stå tillbaka för andra obligatoriska verksamheter på skolområdet. En majoritet av landets kommuner har skickat en skrivelse till regeringen om ett statligt stöd till kommunala lärcentrum. Fler och fler kommuner ansluter sig till denna uppfattning. Min fråga till utbildningsminister blir då: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att på ett bättre sätt stödja utvecklingen av högskoleutbildning som bedrivs på kommunala lärcentrum?