ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111480 · 2004-07-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1480 av () till statsrådet om rätten till sjukpenning efter skönhetsoperationer Rätten till sjukpenning finns reglerad i 3kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). ger skönhetsoperationer, så kallade icke medicinskt indicerade tillstånd, rätt till sjukpenning. Sjukpenning är en inkomstbortfallsförsäkring som syftar till att ge ekonomisk trygghet vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Budgetläget i vårt land visar att resurserna inte räcker, sjukskrivningskostnaderna är alarmerande höga. Det är inte etiskt och ekonomiskt försvarbart att sjukskrivningskostnader ska bäras av arbetsgivare, och samhället, vid frivilliga ingrepp som skönhetsoperationer. Skönhetsoperationer kan planeras och för eftervård kan ledighet såsom semester tas i anspråk. I ett läge när resurser inte räcker till behöver prioritering ske av vilka områden som kan undvaras kontra värnas. Sjukskrivning vid frivilliga, icke medicinskt indicerade, skönhetsoperationer utan medicinska skäl bör undantas från rätten till sjukpenning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om hon avser att vidta några åtgärder för att begränsa möjligheten till sjukskrivning vid frivillig icke medicinskt betingad skönhetsoperation.
frs · GR121337 · 2004-07-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1337 om kurdernas rättigheter har frågat mig vad jag avser att göra inom EU och FN för att kurdernas rättigheter ska garanteras av FN och deras regionala självstyre utvecklas inom ett federalt . antog säkerhetsrådet resolution om som lägger grunden för landets självständighet och en irakisk demokratiseringsprocess. Att resolutionen antogs enhälligt är i sig en viktig signal om det internationella samfundets samsyn på politiska framtid. gav också i resolutionen sitt stöd till den utsedda interimsregeringen. Interimsregeringen förutses arbeta för ett federalt, demokratiskt och enhetligt . I resolutionen har FN givits en central roll i den fortsatta politiska övergångsprocessen. I enlighet med resolutionen ska FN delta i utformandet av en nationell konferens, främja nationell dialog och försoning samt bidra till förberedelser av val till en nationell övergångsförsamling som i sin tur utser en övergångsregering. Övergångsregeringen i , som övertog makten från koalitionsmyndigheterna , har i uppgift att utarbeta en ny konstitution. Även FN har fått i uppdrag att bistå i detta arbete. förutsätter därför att de mänskliga rättigheterna, inklusive skydd av minoriteters rättigheter, respekteras i utformandet av konstitutionen. Vad beträffar kurdernas relation till centralmakten är det en fråga som det irakiska folket, inklusive kurderna, måste ta ställning till. antog en strategi om . Strategin syftar till att stärka relationerna mellan och och inkluderar bland annat stöd till förmån för de mänskliga rättigheterna, främjande av det civila samhället och inledande av en politisk dialog. Regeringen beslutade om en strategi för det svenska utvecklingssamarbetet med för perioden 2004@2006 om högst . Inom ramen för strategin föreslås bland annat demokrati och mänskliga rättigheter som viktiga samarbetsområden. kommer också i fortsättningen att i olika forum verka för att de mänskliga rättigheterna, inklusive minoriteters rättigheter, respekteras i det nya som är under uppbyggnad.
frs · GR121345 · 2004-07-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1345 om rattonykterhet och polisresurser har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra rattonykterhet och se till att polisen tar detta problem på allvar. Rattfylleriet utgör en av de största riskfaktorerna i trafiken och ett av de största hindren för att uppnå den av antagna nollvisionen. Samhället måste därför bekämpa trafiknykterhetsbrott mycket kraftfullt och på olika fronter. En viktig del i detta är naturligtvis att minska alkoholkonsumtionen generellt i landet. Polisen avsätter stora resurser för arbetet mot trafiknykterhetsbrotten. Ett konkret exempel är de projekt som flera polismyndigheter driver i samverkan med beroendevården och sociala myndigheter med syfte att snabbt erbjuda ertappade bilförare vård och hjälp att ta itu med sitt missbruk. Jag vill också understryka att antalet poliser i landet nu ökar , vilket innebär att man inte kan tala om någon generell resursbrist i sådana här fall utan om regelmässiga prioriteringar som polisen alltid måste göra i verksamheten. Utöver de stora satsningar som regeringen gjort på polisen är lagstiftningen en viktig del av samhällets åtgärder för att minska rattonykterheten. Lagstiftningsarbetet är nu inne i en mycket intensiv fas med flera pågående och avslutade initiativ. Regeringen har bland annat tillsatt en utredare som ska göra en utvärdering och översyn av rattfyllerilagstiftningen, sådana påföljdsfrågor som har anknytning till rattfylleribrottet samt vissa andra frågor som har betydelse vid utredning och lagföring av rattfylleribrottslighet. Regeringen har också remitterat en departementspromemoria med förslag till lagregler som ger ökade möjligheter att förverka fordon vid trafikbrottslighet. Enligt förslaget ska trafikfarliga fordon med låga ekonomiska värden i princip alltid förklaras förverkade om de har använts vid allvarliga trafikbrott. Fordonet ska också kunna förverkas oavsett vem det tillhör. Därutöver har regeringen i en proposition till föreslagit att det införs bestämmelser i polislagen (1984:387) som gör det möjligt för polisen att tillfälligt omhänderta egendom i syfte att förhindra trafiknykterhetsbrott. Det huvudsakliga syftet med bestämmelsen är att ge polisen ett uttryckligt lagstöd för att omhänderta fordonsnycklar. I propositionen Fortsatt arbete för en säker vägtrafik (2003/04:160) gör regeringen bedömningen att en särskild utredare bör tillsättas med uppdrag att utreda möjligheterna att införa krav på alkolås i alla nya bilar i . De frågor som enligt propositionen bör utredas är bland annat hur försöken med villkorlig körkortsåterkallelse ska kunna utvidgas, möjligheterna att i ett tidigare skede införa krav på alkolås för vissa fordonskategorier och möjligheterna att använda alkolås som en del av rehabiliteringen av personer med alkoholrelaterade problem. Det pågår således ett omfattande arbete för att bekämpa trafiknykterhetsbrott och regeringen är inte främmande för att vidta ytterligare åtgärder om det visar sig nödvändigt.
frs · GR121347 · 2004-07-01 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1347 och 1348 om motorvägar och världsarv har frågat dels kulturminister , dels statsrådet hur de avser att säkerställa att nödvändig utbyggnad av väg E6 till motorväg inte riskerar att förstöra världsarvsområdet i Vitlycke i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Regeringen prövar enligt 17 kap. tillåtligheten av nya större vägar. Syftet med prövningen är att ge stora infrastrukturprojekt en från olika synpunkter lämplig lokalisering och begränsa ingreppen i miljön. Prövningen är således allsidig och allmänna samhällsaspekter ska beaktas. Det gäller bland annat säkerhetsfrågor och vägens påverkan på kulturmiljön. Beträffande kulturmiljön har ratificerat världsarvskonventionen och därmed åtagit sig att bevara de värden som motiverar de svenska områdenas världsarvsstatus. Tillåtlighetsärenden som avser vägar bereds först hos och överlämnas därefter till regeringen för ställningstagande i tillåtlighetsfrågan. En utbyggnad av väg E6 på de aktuella delarna Rabbalshede@Tanumshede och Tanumshede@Vik ingår i den av regeringen fastställda nationella väghållningsplanen. har överlämnat vägutredningar och miljökonsekvensbeskrivningar beträffande dessa delar av väg E6 till regeringen för tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. . Ärendena bereds i . Ärendena rymmer således stora och komplexa frågor vilka jag ser på med stort allvar. Jag kan emellertid inte nu föregripa regeringens kommande ställningstaganden i ärendena.
frs · GR121348 · 2004-07-01 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1347 och 1348 om motorvägar och världsarv har frågat dels kulturminister , dels statsrådet hur de avser att säkerställa att nödvändig utbyggnad av väg E6 till motorväg inte riskerar att förstöra världsarvsområdet i Vitlycke i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Regeringen prövar enligt 17 kap. tillåtligheten av nya större vägar. Syftet med prövningen är att ge stora infrastrukturprojekt en från olika synpunkter lämplig lokalisering och begränsa ingreppen i miljön. Prövningen är således allsidig och allmänna samhällsaspekter ska beaktas. Det gäller bland annat säkerhetsfrågor och vägens påverkan på kulturmiljön. Beträffande kulturmiljön har ratificerat världsarvskonventionen och därmed åtagit sig att bevara de värden som motiverar de svenska områdenas världsarvsstatus. Tillåtlighetsärenden som avser vägar bereds först hos och överlämnas därefter till regeringen för ställningstagande i tillåtlighetsfrågan. En utbyggnad av väg E6 på de aktuella delarna Rabbalshede@Tanumshede och Tanumshede@Vik ingår i den av regeringen fastställda nationella väghållningsplanen. har överlämnat vägutredningar och miljökonsekvensbeskrivningar beträffande dessa delar av väg E6 till regeringen för tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. . Ärendena bereds i . Ärendena rymmer således stora och komplexa frågor vilka jag ser på med stort allvar. Jag kan emellertid inte nu föregripa regeringens kommande ställningstaganden i ärendena.
frs · GR121350 · 2004-07-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1350 om cancervård har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förbättra situationen för cancerpatienter. På regeringens uppdrag redovisade en lägesstudie om väntetider, bemötande och personalförsörjning inom cancervården. bedömning enligt denna är att patienter med misstänkt eller diagnostiserad cancer är en prioriterad grupp inom hälso- och sjukvården. Väntetiderna är som regel mycket korta både till primärvård och till specialistvård. Faktorer som vägs in vid prioriteringarna är tumörtyp samt tumörens mognadsgrad och utbredning. Beroende på dessa faktorer fattas beslut om vilka patienter som ska utredas och behandlas omgående och vilka patienter som utan ökad risk bedöms kunna vänta . Det finns således väntetider som är betingade av sjukdomens allvarlighetsgrad. Enligt är det dock brister i remisshantering och hantering av provsvar som framstår som det allvarligaste problemet ur patientsäkerhetssynpunkt. Problemet är inte specifikt för cancervården. följer kontinuerligt utvecklingen av remisshanteringen. Några ytterligare åtgärder rekommenderas inte av styrelsen. Sjukvårdshuvudmännen har ansvaret för att det ska finnas den personal som behövs för att ge en god vård. Därutöver har de även ansvar för att inrätta tjänster för utbildning av specialistläkare i den omfattning som motsvarar det planerade framtida behovet. redovisar i sin studie att det pågår ett arbete inom hälso- och sjukvården för att förbättra personalförsörjningen inom cancervården och förordar därför inte några ytterligare åtgärder i denna fråga. Det är givetvis oacceptabelt om patienter tvingas vänta på strålbehandling på grund av otillräcklig kapacitet eller andra brister. Jag utgår från att sjukvårdshuvudmännen tar sitt fulla ansvar och vidtar nödvändiga åtgärder för att kunna erbjuda en god cancervård i hela landet. Jag förutsätter också att inom ramen för sitt tillsynsansvar följer den fortsatta utvecklingen av cancervården, som är en prioriterad grupp inom hälso- och sjukvården.
frs · GR121351 · 2004-07-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1351 om och dröjsmålsränta har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att enskilda personer ska känna trygghet i att det sker en rättssäker behandling av deras ärenden avseende dröjsmålsränta som de har betalat på återkrävda pengar från . Bakgrunden till frågan är att tidigare tog ut dröjsmålsränta på återkrav som inte betalades tillbaka . fastslog Regeringsrätten i ett ärende som gällde återkrav av för mycket utbetalad delpension att den förordning om hantering av statliga fordringar som åberopade inte var tillämplig för ett sådant återkrav. Med anledning av domen tar inte ut dröjsmålsränta på de fordringar av till exempel pension och bostadsbidrag där man tidigare åberopat nämnda förordning. När det gäller dröjsmålsränta som har betalats in till före har meddelat att det är deras uppfattning att försäkringskassorna inte bör betala tillbaka redan erlagd ränta. Regeringen får enligt grundlag inte ha synpunkter på hur en myndighet har beslutat att handlägga sina ärenden och jag kan därför inte uttala mig i frågan. Vidare bereder , med anledning av Regeringsrättens dom, frågan om en författning som ska reglera framtida rätt att ta ut dröjsmålsränta.
frs · GR121352 · 2004-07-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1352 om underhållsstödsutredningen har frågat mig om jag aktivt bereder förslag till förändrade regler för återbetalning av underhållsstöd. överlämnade betänkandet Ett reformerat underhållsstöd (SOU 2003:42). Syftet med översynen har varit att få systemet att fungera bättre. I betänkandet föreslås en rad ändringar i reglerna om underhållsstöd. Bland annat har utredningen övervägt ändrade regler vid umgänge och möjligheten att basera återbetalningsskyldigheten på en mer aktuell inkomst än . har på sedvanligt sätt remissbehandlats. Jag är alltså medveten om de problem som beskriver i sin fråga till mig. pågår en beredning av betänkandet inom . I det arbetet avser jag bland annat att se över situationen för bidragsskyldiga föräldrar och prövar därmed denna fråga inom ramen för beredningen av betänkandet.
frs · GR121353 · 2004-07-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1353 om föräldrapenningens inverkan på eventuell a-kasseersättning har frågat vilka åtgärder jag kommer att vidta för att undvika att föräldrapenningens inverkan på arbetslöshetsersättningen minskar pappors föräldraledighet. Frågan är ställd mot bakgrund av Regeringsrättens beslut i fråga om arbetslöshetsförsäkringen. Domstolen konstaterade att sökanden månaderna närmast före arbetslösheten delvis varit arbetslös och delvis varit föräldraledig. Genom arbete minst ansågs sökanden ha haft en sådan anknytning till arbetsmarknaden som gjorde att hon uppfyllde arbetsvillkoret. Kassan skulle således inte bortse från detta arbete vid sökandens arbetslöshet. Domen utgör en ändring av den praxis som tidigare tillämpats och som inte varit reglerad. I de fall sökanden före föräldraledigheten arbetat i större omfattning bortsåg kassorna i vissa fall från att sökanden närmast före arbetslösheten dels arbetat dels varit föräldraledig och ersättningen beräknades på arbetet före föräldraledigheten. Regeringen har uppmärksammat domen och studerar frågan tillsammans med andra frågor inom arbetslöshetsförsäkringen. När det gäller pappornas föräldraledighet vill jag påminna om att problemet endast uppstår i de fall sökanden närmast före arbetslösheten arbetat minst samt varit föräldraledig. Domen hindrar alltså inte pappor att vara helt föräldralediga en eller .
frs · GR121354 · 2004-07-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1354 om oegentligheter vid röstning har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra framtida valfusk i form av överlåtelse av röstkort. Jag delar helt uppfattningen att valfusk inte hör hemma i en demokratisk rättsstat och att alla former av sådant fusk ska motverkas. Den som gör sig skyldig till bland annat otillbörligt verkande vid röstning kan straffas enligt bestämmelserna i 17 kap. . Men valsystemet bör självfallet vara uppbyggt så att oegentligheter i möjligaste mån kan förhindras innan de genomförs och därmed har möjlighet att påverka utgången av ett val. Regeringen tillkallade en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över bestämmelserna i vallagen och lämna förslag till en ny lag (dir. 2003:37). I kommitténs uppdrag ingår bland annat att överväga en skärpning av kraven på identitetskontroll för de väljare som röstar i vallokal. Enligt direktiven bör en utgångspunkt vara att väljarna ska legitimera sig för att få rösta. Kommittén ska vara färdig med sitt arbete . I avvaktan på detta är jag inte nu beredd att uttala mig om vilka åtgärder som bör vidtas för att komma till rätta med sådana former av valfusk som tagit upp i sin fråga.
frs · GR121355 · 2004-07-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1355 om myndigheternas miljöarbete har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av brister i myndigheternas miljöledningsarbete som påtalats av . Först vill jag nämna att i sin utvärdering av myndigheternas miljöledningsarbete (rapport 5346) konstaterat att miljöledningsarbetet ännu är i ett utvecklingsskede men att det redan ger miljöeffekter och andra positiva effekter. konstaterar vidare i sin redovisning av myndigheternas miljöledningsarbete 2003 (rapport 5378) att införandet av miljöledningssystem i statliga myndigheter över lag har gått bra. Mellan 80@90% av myndigheterna har utfört miljöutredning, antagit miljöpolicy och satt upp miljömål. Det är en förbättring jämfört med och visar att utvecklingen är tydligt positiv. Men det finns som påpekar flera delar i miljöledningsarbetet som behöver utvecklas och fungera bättre. Genom att regeringen ställer tydligare krav på myndigheternas årliga rapportering kan också kraven på myndigheternas arbete med ständiga förbättringar av sitt miljöledningsarbete tydliggöras. Detta gäller bland annat arbetet med indirekt miljöpåverkan och revision. Jag tycker att detta är mycket viktiga frågor. Myndigheterna har ju en betydelsefull roll i att gå före och vara föredöme. Jag har därför initierat en översyn av regeringens riktlinjer för myndigheternas redovisning av miljöledningsarbetet. Förtydligande anvisningar för återrapporteringen kommer att utarbetas och delges myndigheterna . Uppföljningen av myndigheternas arbete är en annan del som jag anser att det är viktigt att förbättra. Det kan synas som en självklarhet att myndigheterna ska arbeta enligt de uppdrag regeringen ger. Men det är naturligtvis regeringens ansvar att följa upp att så sker. pågår därför ett arbete för att utveckla styrningen av myndigheterna. Detta bör leda till en bättre uppföljning och styrning också av myndigheternas miljöledningsarbete. Jag kommer att noga följa utvecklingen på detta område och successivt vidta ytterligare erforderliga åtgärder.
frs · GR121356 · 2004-07-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1356 om svenska företags sociala ansvar i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svenska företags verksamhet i verkligen följer statsministerns initiativ om Globalt ansvar. Det gläder mig att höra att uppskattar regeringens initiativ Globalt ansvar lanserat . Initiativet är ett viktigt instrument för att värna grundläggande rättigheter i arbetslivet, främja de mänskliga rättigheterna, minska varors och tjänsters negativa miljöpåverkan, samt för att bekämpa korruption. Näringslivets sociala ansvar som grund för fattigdomsbekämpning och en rättvis och hållbar utveckling understryks också i regeringens proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar. politik för global utveckling och i utrikesutskottets betänkande 2003/04:UU3. Som ett uttryck för den vikt regeringen lägger vid Globalt ansvar kan nämnas att statsrådet närvarade vid högnivåmötet inom Global Compact i tillsammans med en rad svenska företag. I linje med Globalt ansvar syftar Global Compact till att stimulera företag att stödja och sträva efter att följa internationellt överenskomna normer vad gäller socialt och miljömässigt ansvarstagande @ "Corporate Social Responsibility", CSR. Som ett led i uppföljning av Globalt ansvar presenterade ambassaden i en omfattande kartläggning av svenska företags arbete med sociala frågor i . Slutsatsen av kartläggningen var att de svenska företagen visar stort intresse i och engagemang för frågor rörande CSR, både vad gäller de mänskliga rättigheterna, arbetsrättsfrågor och miljöfrågor. Samtliga företag som deltog i studien gav även konkreta exempel på sitt företags engagemang på området. Det framkom dessutom att de svenska företagen i generellt följer en högre miljöstandard än vad den kinesiska lagen kräver. Många utvecklingsländer utrycker oro för att CSR enbart tjänar protektionistiska syften. I det sammanhanget är det viktigt att betona att utgångspunkten för arbete med företags sociala ansvar är miniminivåer såsom de definieras i deklaration om mänskliga rättigheter i arbetslivet. Vid sidan av denna miniminivå måste utvecklingsländerna fritt få konkurrera på sina villkor. Dit hör bland annat lönenivåer, som måste vara anpassade efter respektive lands utvecklingsnivå för att inte fattiga länder ska förnekas möjligheten att utvecklas och delta i världsekonomin. Undermåliga arbetsvillkor är dock aldrig acceptabla som konkurrensmedel i en globaliserad ekonomi. Föreningsfrihet, förbud mot diskriminering, slavarbete och barnarbete är rättigheter som måste upprätthållas oavsett utvecklingsnivå. Således följer regeringen de svenska företagens engagemang för sociala frågor i i enlighet med Globalt ansvar. Inte minst genom ambassaden i kommer frågan få kontinuerlig belysning och det är min förhoppning att de svenska företagen i , liksom i resten av världen, ska fortsätta verka för att främja respekten för de lokala arbetstagarnas rättigheter.
frs · GR121357 · 2004-07-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1357 om insatser för demokratin i Axel Darvik har frågat mig vilka typer av åtgärder som kan vidta framöver för att vända den nedåtgående spiral för demokratin som vi nu ser i . är långsiktigt engagerat i att stödja en demokratisk utveckling i och det finns en ambition från regeringens sida att öka och bredda detta samarbete. hör till de största biståndsgivarna i . verkar även inom EU för att öka stödet till det civila samhället och fäster stor vikt vid att motverka en isolering av det vitryska folket genom att främja internationella kontakter för representanter för det vitryska civila samhället. Som exempel vill jag nämna ett genomfört besök i med deltagande av vitryska oppositionspolitiker, inklusive representanter från Respublikagruppen och företrädare för det civila samhället. och det irländska ordförandeskapet finansierade besöket som syftade till att ge en möjlighet för oppositionen att mer direkt dela med sig av sin syn på samarbetet mellan och EU. Under besöket genomfördes bland annat möten med den irländske ministern för bland annat MR-frågor Tom , EU:s höge representant och utvidgningskommissionär . Regeringen finansierar via Sida och en rad insatser och samarbetsprojekt för att skapa förståelse för demokratins kultur och främjande av medborgarnas deltagande i det politiska livet. Ett ytterligare exempel på hur vi söker bidra till att stärka den demokratiska utvecklingen i är ett projekt som och gemensamma bolag för internationella bistånds- och samarbetsprojekt, , driver med fokus på att utbilda politiker och experter från offentlig sektor. Inom projektet har bland annat genomfört studieresor och seminarier för vitryska lokalpolitiker och representanter för ungdomsorganisationer. öppnade en diplomatisk representation i . På detta sätt kan vi nu bättre följa utvecklingen i . De hungerstrejkande parlamentsledamöterna mottog under hungerstrejken vid ett flertal tillfällen besök av vår representant i , såväl enskilt som i följe med övriga EU-representanter på plats, varvid stöd och sympati uttrycktes för de hungerstrejkande. kommer även i fortsättningen att följa utvecklingen i och ha beredskap att vidta lämpliga åtgärder för att stödja de demokratiska krafterna i landet.