ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12823 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:823 om standardiserad dubbelriktad kommunikation har frågat mig om jag avser att ställa krav på standardiserad dubbelriktad kommunikation eller utreda denna möjlighet. I propositionen Vissa elmarknadsfrågor (prop. 2002/03:85) redovisade regeringen sin bedömning att elnätsföretagen bör vara skyldiga att läsa av elmätarna samt rapportera mätvärden för samtliga kunder minst en gång . mätning, avläsning och rapportering för samtliga kunder bör vara obligatoriskt . Ett införande av avläsning innebär en utveckling mot användning av fjärravlästa system. avläsning ger även kunderna en förbättrad information om elförbrukningen, vilket kan skapa incitament till förändrad energiförbrukning. Jag bedömer även att möjligheterna att öka automatiseringen och förbättra styrningen av bland annat värme och ventilation kommer att underlättas i och med det nya kravet. Stora investeringar görs av elnätsföretagen i nya elmätare för att möta kravet på avläsning. En betydande teknisk utveckling av metoder och system för automatiserad mätning av el sker också i samband med detta. Jag anser därför att marknadens aktörer bör ta ansvar för att utveckla eventuella standarder för dubbelriktad kommunikation. Jag anser alltså att det inte finns anledning för mig att vidta någon åtgärd i denna fråga.
frs · GR12824 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:824 om laststyrning av elnätet har frågat mig hur jag avser att ta tillvara och stimulera den moderna teknikens möjligheter till laststyrning för att undvika effektbrist i elförsörjningen. Jag vill först påpeka att jag är helt enig med om att det är viktigt att hitta effektiva metoder som minskar riskerna för effektbrist. I proposition 2002/03:85, Vissa elmarknadsfrågor, har regeringen tagit ställning till denna fråga. Regeringen bedömde att en långsiktig och kostnadseffektiv hantering av effektfrågan förutsätter en öppen marknadsbaserad lösning och att en sådan lösning bör ha utvecklats till . Regeringen angav vidare att i samarbete med berörda aktörer ska arbeta för att utveckla effektsäkringsprodukter och en handelsplats för sådana produkter. I detta arbete ska åtgärder för att stimulera utvecklingen mot en mer effektiv styrning av elförbrukningen särskilt beaktas. För att säkerställa att balansen i elsystemet upprätthålls i extrema situationer även före har en lag om effektreserv införts. Enligt denna lag ska ansvara för att en effektreserv om högst finns tillgänglig. Detta ansvar har uppfyllt genom att ingå avtal dels med elproducenter om ökad elproduktion, dels med elanvändare om minskad förbrukning under en viss angiven tidsperiod. 2002/03:85 har regeringen också angivit att elnätsföretagen ska vara skyldiga att läsa av elmätarna samt rapportera mätvärdena för samtliga kunder minst en gång . skärps kravet på timvis mätning genom att gränsen sänks från eller till att omfatta samtliga uttagspunkter med ett säkringsabonnemang som överstiger . Dessa krav kommer att innebära att nätföretagen använder modern teknik vid mätning av elförbrukning. Genom de redovisade åtgärderna bedömer jag att förutsättningarna för att styra elförbrukningen med moderna metoder kommer att utvecklas positivt hos marknadens aktörer. ges aktörerna möjligheter att att ta sitt ansvar för att genomföra de kostnadseffektiva investeringar som efterfrågas av marknaden.
frs · GR12825 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:825 om Wärnerssonpengarna har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att landets skolor ges möjlighet att själva planera verksamheten och ytterst avgöra hur resurstillskott bäst kan användas för att stärka kvaliteten. Syftet med det statsbidrag för personalförstärkningar i skola och fritidshem, som regeringen införde , är att tillföra kommunerna resurser för personalförstärkningar som är strategiska för att ge barn och ungdomar ökade möjligheter att nå målen för utbildningen eller verksamheten. Bakgrunden är att resurserna till skolan minskade kraftigt , vilket ledde till att antalet lärare och övrig personal minskade. Under perioden 2001@2006 tillförs nu kommunerna successivt höjda årliga statsbidrag till dess att en nivå om är nådd. Sammanlagt omfattar denna satsning och innebär att ca 15000 nya lärare och andra specialister kan anställas. Avsikten är att stödet till personalförstärkning, som är frivilligt för kommunerna att ansöka om, ska nå den slutliga nivån på /06 och därefter inordnas i det generella statsbidraget till kommunerna, som därmed får en varaktig nivåhöjning med samma belopp. Satsningen, som är ett ömsesidigt åtagande mellan staten och kommunerna, är därför allt annat än kortsiktigt. Den är i stället en viktig del i regeringens långsiktiga strategi att höja kvaliteten och måluppfyllelsen i skolan. Jag delar inte frågeställarens negativa syn på resultaten av det särskilda statsbidraget för personalförstärkningar i skola och fritidshem. Jag kan i stället med glädje konstatera att kommunerna har ökat antalet lärare och andra specialister med sammanlagt 8500 heltidstjänster, varav 5500 är direkt finansierade av statsbidraget. Av hela bidraget på för /03 är det endast 0,som inte har utnyttjats av kommunerna. Det är också positivt att kommunerna till stor del har valt att använda resurserna för att satsa på elever i behov av särskilt stöd. Det statliga bidraget är så konstruerat att det är upp till kommunerna att själva avgöra vilken personal som behövs till olika verksamheter för att på bästa sätt öka måluppfyllelsen. uppföljning visar att kommuner som redan har en hög pedagogisk personaltäthet nu väljer att satsa på nödvändig övrig personal, såsom skolsköterskor, kuratorer, psykologer och elevassistenter. Till skillnad från frågeställaren har jag full tilltro till att kommunerna själva kan göra denna prioritering.
frs · GR12826 · 2004-03-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:826 om asylsökande barn i behov av akut psykiatrisk vård har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att tydliggöra regelverket för och säkra erforderlig finansiering av akut barnpsykiatrisk vård för barn i asylsökande familjer, som fått sin asylansökan avslagen. Landstingen ansvarar för hälso- och sjukvård för asylsökande med flera enligt en överenskommelse mellan staten och . Denna överenskommelse går utöver landstingens skyldigheter enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Asylsökande barn som inte fyllt ska enligt överenskommelsen erbjudas hälso- och sjukvård på samma villkor som gäller för barn bosatta i , vilken även inkluderar psykologisk och psykiatrisk vård. Överenskommelsen gäller även för barn som fått ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut och för barn som hålls gömda inför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, så kallade gömda barn. I den omfattning landstingen ger vård enligt överenskommelsen lämnas statlig ersättning till landstingen för denna vård. Den statliga ersättningen är beräknad med utgångspunkt i att den asylsökande har behov av såväl psykiatrisk som somatisk vård. Med utgångspunkt från denna överenskommelse avgör landstingen hur vården till de asylsökande bäst ska organiseras och hur den statliga ersättningen som lämnas till landstingen kan användas i detta syfte. Diskussioner förs mellan staten och om förändrade nivåer på den statliga ersättningen .
frs · GR12827 · 2004-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:827 om kulturarv för alla har frågat mig om jag skyndsamt kommer att agera för att de centrala museerna blir mer generösa i sin utlåning av föremål. I regleringsbrevet riktat till de centrala museerna finns ett mål som innebär att respektive museums samlingar ska göras tillgängliga i hela landet, till exempel genom presentationer på Internet, vandringsutställningar, depositioner och utlån. Av de centrala museernas inlämnade årsredovisningar framgår att de tar denna uppgift på stort allvar. är det naturligtvis viktigt att de centrala museernas generösa grundhållning vidareutvecklas. Denna uppfattning har jag givit uttryck för bland annat i tidigare riksdagsdebatter.
frs · GR12828 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:828 om hanteringen av skatteärenden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka rättssäkerheten för företagare som har en tvist med . Frågan är ställd mot bakgrund av att en skatteskuld kan drivas in medan skattefrågan drivs vidare i högre instans. Enligt huvudregeln i 23kap. 7§ skattebetalningslagen (1997:483) inverkar inte en begäran om omprövning eller ett överklagande av ett beskattningsbeslut på skyldigheten att betala den skatt som omprövningen eller överklagandet rör. får dock bevilja anstånd med betalning av skatt bland annat om den skattskyldige begärt omprövning av eller överklagat ett beskattningsbeslut och det är tveksamt om den skattskyldige kommer att bli skyldig att betala skatten eller om det skulle medföra betydande skadeverkningar för den skattskyldige eller annars framstå som oskäligt att betala skatten. Om avslår en begäran om anstånd, kan beslutet överklagas till länsrätten. har, enligt 7§ första stycket3 lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar med mera möjlighet att medge uppskov i avvaktan på att anståndsfrågan prövas. Frågan om ytterligare undantag från huvudregeln om omedelbar verkställighet av beskattningsbeslut har varit föremål för regeringens överväganden i proposition 2002/03:106 Administrativa avgifter på skatte- och tullområdet, m.m. Genom reformen fick den skattskyldige rätt att vid en begäran om omprövning eller ett överklagande av ett skattebeslut alltid få anstånd med betalning av skattetillägg om sådant påförts till dess att länsrätten prövat den fråga som föranlett tillägget. Förändringen innebär en förbättring för de enskilda och deras möjligheter till en rättssäker process. Förslaget bifölls av och de nya reglerna trädde i kraft . Enligt min bedömning finns det nu inte anledning att göra några ytterligare undantag från principen om omedelbar verkställighet.
frs · GR12829 · 2004-03-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:829 om utpekade vägprojekt i Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att med utgångspunkt i den fastställda länsfördelningen, få till stånd en överenskommelse med regionen om finansiering av partihallsförbindelsen och älvförbindelsen mellan E20 och E6 i . Genom regeringens beslut angående infrastrukturinvesteringar fastställdes definitiva ramar för länsplanerna. Planen i ska inrymma objekt Partihallsförbindelsen mellan E6 och med byggstart . Därutöver är det som avgör vilka investeringsobjekt som ska ingå i den regionala infrastrukturplanen för 2004@2015.
frs · GR12830 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:830 om övervakningskameror i taxibilar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra det möjligt för taxibolagen att sätta in övervakningskameror i taxibilar. Frågan om kameraövervakning i taxibilar har övervägts av i betänkandet Allmän kameraövervakning (SOU 2002:110). Utredningen har konstaterat att utvecklat ett upplägg för kameraövervakning i taxibilar som bland annat innebär att ett antal stillbilder tas på kunderna när dessa stiger in i och ut ur bilarna. Utredningen har vidare konstaterat att två olika kammarrätter i domar 2002 gett tillstånd till att kameraövervakning i taxibilar bedrivs i enlighet med upplägget. Utredningen har inte föreslagit att kravet på tillstånd för sådan kameraövervakning ska avskaffas. Enligt utredningen bör det övervägas att avskaffa kravet först när den nuvarande ordningen varit gällande . Vid remissbehandlingen av betänkandet har ansett att tillståndskravet ska slopas. Betänkandet bereds inom . Jag kan alltså konstatera att det visserligen saknas ett avgörande från Regeringsrätten i frågan om kameraövervakning i taxibilar men att det ändå finns överrättsavgöranden från olika kammarrätter som tillåter sådan övervakning. När det gäller lagstiftningens utformning vill jag inte föregripa de överväganden som görs i fråga om betänkandet och remissynpunkterna.
frs · GR12831 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:831 om situationen för HBT-personer i har frågat utrikesministern på vilket sätt hon har tagit upp situationen för HBT-personer i sina bilaterala kontakter med . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Respekten för mänskliga rättigheter är central i utrikes- och utvecklingspolitik. Den fäster stor vikt vid att de mänskliga rättigheterna respekteras oavsett sexuell läggning och könsidentitet. I våra bilaterala samtal med afrikanska företrädare tar vi regelbundet upp olika aspekter av dessa rättigheter. tog till exempel under ordförandeskapet i EU 2001 initiativ till en politisk dialog med . Denna fokuserar bland annat på respekten för mänskliga rättigheter. Respekten för mänskliga rättigheter är fortfarande en av de viktigaste frågorna i dialogen med den nya kenyanska regeringen. I landstrategin för utvecklingssamarbetet med , som är under utarbetande, avser vi att lägga tyngdpunkten vid vikten av att utveckla en demokratisk kultur och av att främja principerna för demokrati och respekten för mänskliga rättigheter. Vidare kommer vi att framhålla att vår dialog med bland annat ska inkludera demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. Respekten för mänskliga rättigheter och situationen för homo-, bi- och transsexuella personer kommer också att behandlas under uppföljningen av regeringens proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling. tog beslut om propositionen . I såväl propositionen som i utrikesutskottets betänkande som behandlar propositionen står det tydligt att utvecklingssamarbetet ska präglas av ett rättighetsperspektiv som omfattar demokrati och principen om alla människors lika värde samt av fattiga människors perspektiv. Vidare slås det fast att målet om en rättvis och hållbar global utveckling självklart ska gälla för alla oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. I samband med statssekreterare besök i diskuterades det pågående arbetet med den nya kenyanska konstitutionen. Frågan om de homosexuellas rättigheter togs upp i det sammanhanget. Från kenyansk sida framhölls att allas rättigheter ska tillvaratas i den nya konstitutionen och att den ej kommer att vara diskriminerande i förhållande till personers sexuella läggning och könsidentitet. kommer att fortsätta att följa dessa frågor och i dialog med företrädare för också framöver ta upp frågor om respekten för mänskliga rättigheter.
frs · GR12832 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:832 om häktet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa häktesverksamhet i . Först vill jag säga att jag helt delar uppfattning om vikten av att rättsväsendet tar ansvar för att samordna sina åtgärder på ett sådant sätt att samhällets totala resurser utnyttjas så effektivt som möjligt. Att myndigheterna har ett sådant ansvar framgår bland annat av verksförordningen (1995:1322). Detta gav jag även uttryck för i ett frågesvar (2003/04:562). Inom kriminalvården pågår ett arbete med att ta fram en plan för den framtida utbyggnaden av häktes- och anstaltsbeståndet. Detta arbete har sin utgångspunkt i regeringens uppdrag till att skapa fler häktes- och anstaltsplatser på så sätt att anstaltsstrukturen består av färre och större enheter. Det faktum att beslut som fattas om kriminalvårdens lokalisering också påverkar övriga myndigheter i rättskedjan ställer självklart höga krav på samarbete. Av kriminalvårdens instruktion framgår att häktesorganisationen ska vara utformad så att den främjar ett effektivt samarbete med övriga myndigheter inom rättsväsendet. En lokalisering av häktena som underlättar detta samarbete ska eftersträvas. Innan beslut om större förändringar i häktesorganisationen fattas ska samråd ske med , och samt med de tingsrätter, åklagarmyndigheter, länsstyrelser och polismyndigheter som berörs av verksamheten. Enligt de uppgifter jag har pågår denna process . För att ytterligare tydliggöra behovet av samverkan har regeringen gett gemensamma uppdrag till rättsväsendets myndigheter, bland annat i fråga om häktningsverksamheten, finansiering av utrustning för videokonferens och presentationsteknik i de allmänna domstolarna samt i fråga om geografisk samordning av rättsväsendets verksamhet i . Samverkansfrågorna är också centrala i regeringens direktiv till Beredningen för rättsväsendets utveckling.
frs · GR12833 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:833 om gemensam styrelse och vd i elhandels- och nätbolag har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta inom den här sektorn för att motverka korssubventionering som mindre och medelstora bolags konkurrensläge inte försämras. El- och gasmarknadsutredningen överlämnade sitt delbetänkande (SOU2003:113) . Med utgångspunkt i EU:s nya elmarknadsdirektivs artikel 15 och begäran i näringsutskottets betänkande Vissa elmarknadsfrågor (2001/02:NU9) har utredningen lagt fram ett förslag på åtskillnad mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet. I elmarknadsdirektivet finns en bestämmelse som ger möjlighet att göra undantag från kraven på åtskillnad för företag som har mindre än 100000 anslutna kunder. Utredningen föreslår att den undantagsbestämmelsen inte ska utnyttjas. Även i delbetänkande (SOU2003:115) har föreslagits en juridisk och funktionell åtskillnad mellan elmarknadsverksamhet och fjärrvärmeverksamhet. El- och gasmarknadsutredningens och delbetänkanden har remissbehandlats. Regeringen avser att lägga fram en proposition med förslag till ändringar i ellagen till . Jag är därför inte nu beredd att redovisa regeringens ställningstagande i denna fråga.
frs · GR12834 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:834 om europeisk konvention mot människohandel har frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit för att stödja framtagandet av en europeisk konvention mot människohandel. Låt mig först understryka att jag delar uppfattningen att vi måste bekämpa människohandel med alla till buds stående medel. För att effektivt motverka människohandel gäller det att angripa problemet från flera håll och med olika metoder, såväl nationellt som internationellt. gav i organisationen i uppgift att stärka kampen mot människohandel och utarbeta en europeisk konvention mot människohandel. För detta ändamål tillsattes adhoc-kommittén CAHTEH (Ad hoc in Human Beings). I kommitténs mandat framgår att konventionen särskilt ska fokusera på offrens rättigheter och innehålla regelverk om skydd och stöd till offer och vittnen. En särskild övervakningsmekanism ska också skapas för att säkerställa att medlemsländerna efterlever konventionen. Kommitténs mandat sträcker sig till slutet av detta år, då konventionen också väntas vara färdigförhandlad. har varit pådrivande i flera frågor i konventionsarbetet. Bland annat har vi framhållit vikten av att åtgärder vidtas för att motverka efterfrågan på kvinnor och barn som leder till människohandel driver kampen mot människohandel även i andra internationella forum. Ett exempel är där först var aktivt i tillskapandet av en handlingsplan för att motverka människohandel och sedan drev fram en effektiv uppföljningsmekanism av densamma. Denna uppföljningsmekanism kunde utrikesministrar fatta beslut om vid organisationens ministermöte . Ett annat exempel är den svenskinitierade nordisk-baltiska kampanjen mot kvinnohandel som genomfördes . Som ett resultat av denna tog dåvarande utrikesminister initiativ till en nordisk-baltisk aktionsgrupp mot människohandel. Vidare är aktivt i arbetet mot människohandel inom ramen för Östersjöstaternas råd och . I detta sammanhang bör också nämnas för sydöstra och dess task force mot människohandel, som bland annat Sida stöder. Även inom EU pågår arbete mot människohandel. Ett kommande EG-direktiv tar sikte på uppehållstillstånd för tredjelandsmedborgare som fallit offer för människohandel.
frs · GR12835 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:835 om säkerhet för Yanar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Yanar säkerhet ska garanteras. Uppgifterna om Yanar situation är oroväckande. I den svåra säkerhetssituation som råder är möjligheter att påverka enskilda individers säkerhet mycket begränsade. Ytterst är det, som också påpekar i sin fråga, ockupationsmakten som har ansvaret för säkerheten i landet. Förberedelser pågår för att ansvaret ska överlämnas till irakierna själva. bidrar i dessa förberedelser genom att bistå irakierna i upprättandet av ett effektivt civilpolisväsende. Detta är en viktig del för att komma till rätta med de mest akuta problemen i landet så att en demokratisk rättsstat kan skapas. stöder även insatser för att reformera det irakiska rättsväsendet genom stöd till ILAC (). Den har dessutom givit Sida i uppdrag att utarbeta en ny landstrategi för . Sidas förslag bereds av regeringen. Förslaget inriktar sig bland annat på utvecklandet av en demokratisk rättsstat grundad på mänskliga rättigheter. Ett viktigt mål är att utveckla ett samhälle där Yanar , och andra medborgare, aktivt kan delta i samhällsdebatten. Den är således mån om att försöka bidra till att utvecklas i demokratisk riktning och att irakierna ska kunna leva i ett tryggt samhälle där rättssäkerheten för alla garanteras.
frs · GR12836 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:836 om utlämning av har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att förhindra att som suttit fängslad i utlämnas från dit hon tagit sin tillflykt från . Padilla Bacas ärende har inte tidigare aktualiserats för svensk del. Mot bakgrund av vad som anförts i fråga skulle det kunna finnas anledning att titta närmare på omständigheterna i fallet, men för att ta ställning till om något agerande är möjligt behövs mer information.