ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11102 · 2004-10-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:102 av () till näringsminister om utredning av utlokalisering av statliga verk Rikets andra stad har länge varit förfördelad när det gäller huvudkontor för statliga verk och myndigheter. har endast sex huvudkontor för statliga myndigheter och verk. Detta i jämförelse med som har runt 130 huvudkontor, elva, tio, sex och sex. Statistik från SCB visar att när det gäller statliga arbetstillfällen hamnar på 16:e plats med bara 3,av de förvärvsarbetande i statlig tjänst, att jämföra med rikets genomsnitt på 5,. I samband med försvarspropositionen tillsätter regeringen en statlig utredning som ska undersöka om hela eller delar av statliga verk kan flyttas till nedläggsningsdrabbade orter. När regeringen föreslår att Amf4 läggs ned och helikoptrarna på flyttas bort bör även komma i fråga som lokaliseringsort för hela eller delar av statliga verk. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att den utredning om utlokalisering av statliga verksamhet till drabbade orter inkluderar ?
fr · GS11103 · 2004-10-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:103 av () till statsrådet om olaglig alkoholreklam "Handla öl, vin, sprit billigt vid tyska gränsen." Så lyder direktreklam som distribueras till hushåll i . I foldern finns priser, bilder och vägbeskrivning. Alkoholreklam är tillåten i tidningar med en ansvarig utgivare. Reklamtillståndet innefattar dock bara alkohol som inte överstiger 15 volymprocent. Det innebär att det bara är tillåtet med reklam för öl och vin och inte sprit. Grundläggande för all alkoholreklam är att den ska vara måttfull. I direktreklam förekommer dock reklam även för sprit och andra varor som överstiger 15 volymprocent. ligger ett förslag hos om skärpning av reglerna för alkoholreklam. Bland annat ett förbud mot att rikta alkoholreklam till barn och ungdomar . Förslaget omfattar dock inte den alltmer aggressiva direktreklamen utan bara periodiska, tryckta tidskrifter. Det betyder att barn och unga kan fortsätta ta del av spritreklam. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta angående alkoholreklam i direktreklam?
fr · GS11104 · 2004-10-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:104 av () till socialminister om Nationella hjälplinjen Föreningen hjälplinjen bildades på initiativ av fem patientorganisationer. Verksamheten består, kortfattat uttryckt, i att anonymt på jourtelefon med utbildad personal ge stödsamtal och rådgivning till människor i akut psykisk kris och deras närstående. En viktig del av verksamheten är också att ge information om var de som ringer kan få det ytterligare stöd och den hjälp som de behöver. Människor som är i akut psykisk kris eller lider av mer långvarig psykisk ohälsa har stor hjälp av dessa jourtelefoner och för vissa personer har kontakterna varit direkt livsavgörande. Att verksamheten dessutom avlastar landstingens sjukvårdsupplysningar och den psykiska vården är uppenbart. Nationella hjälplinjens verksamhet har bedrivits i projektform med ekonomiskt stöd från Allmänna arvsfonden fram till . Därefter har man i budgeten fått för att akut klara finansieringen. Nationella hjälplinjen har aktivt sökt medel utanför statsbudgeten, men för att få del av dessa medel krävs att staten är med som finansiär. Verksamheten ligger helt i linje med den utveckling av psykvården som behövs i övrigt. För att Nationella hjälplinjen ska kunna fortsätta sitt arbete behövs en mer långsiktig finansiering och att verksamheten permanentas. Att tvingas lägga ned skulle få stora konsekvenser för hela sjukvården i . Jag anser att Nationella hjälplinjen bör ingå som en del i det förebyggande psykiatriarbetet. Vad avser socialministern att göra för att denna viktiga verksamhet ska kunna permanentas och bedrivas som en del i det förebyggande psykiatriarbetet?
fr · GS11105 · 2004-10-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:105 av () till finansminister om förmögenhetsskatt Företag behöver oftast kapital för expansion. Det finns kapital i men det flyr utomlands eller investeras i annat än företagsexpansion. Förmögenhetsskatten kan nämnas som en starkt begränsande faktor i detta sammanhang. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : När bedömer finansministern att denna för tillväxten skadliga skatt kan avvecklas helt?
fr · GS11106 · 2004-10-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:106 av () till utrikesminister om vapenembargot mot Det är uppenbart att handel med krigsmateriel är ett utvecklingshinder och att västländer genom att sälja vapen utan att säkerställa att exporten inte ökar fattigdom bryter länderna mot sina löften att prioritera kampen mot fattigdom. EU bör i stället som tung samverkanspartner till utvecklingsländerna ställa ökade krav på en minskning av de militära utgifter i de fattiga länderna till förmån för ökade sociala investeringar inom bland annat utbildning och hälso- och sjukvård. En sådan politik ställer även ökade krav på återhållsamhet i EU:s vapenexport. existerar det en uppförandekod för krigsmaterielexport för EU:s medlemsländer. Koden har haft betydelse, men saknar tvångselement och är därmed ett trubbigt verktyg. bör arbeta för en ökad harmonisering av reglerna för krigsmaterielexport under förutsättning att sådan export inte får ske till diktaturer, stater som kränker grundläggande mänskliga rättigheter, är krigförande eller då konflikt uppstår med utvecklingsmålen, som ett led i att tillföra EU:s utrikespolitik en tydligare moralisk dimension. EU lyfter nu sitt vapenembargo mot som infördes , trots uppenbara brister vad gäller mänskliga rättigheter. Avser ministern att vidta åtgärder för att skärpa EU:s uppförandekod för krigsmaterielexport till odemokratiska länder som kränker de mänskliga rättigheterna?
fr · GS11107 · 2004-10-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:107 av () till statsrådet om regionalpolitiska ansvar avser att minska antalet platser för asylsökanden med 1000 i , medan man drar ned 400 platser i övriga . Detta är inte acceptabelt, eftersom verkets anläggningar innebär viktiga arbetstillfällen i regionen, inte minst i form av breddad arbetsmarknad. har, precis som övriga myndigheter, att ta hänsyn till det regionalpolitiska perspektivet vid förändringar i verksamheten. I detta fall kan man inte anse att så har skett. Därför vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att ska följa riktlinjerna i regleringsbrevet vad gäller det regionpolitiska perspektivet.
fr · GS11108 · 2004-10-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:108 av () till justitieminister om polisnärvaron vid mindre flygplatser Vid varje avgång med ett inrikes flygplan från flygplatsen i till finns inte bara personal från flygplatsen på plats för kontroll av passagerare och bagage utan även en polis. Enligt uppgift är gällande föreskrifter sådana att polis måste finnas på plats för att eventuellt medverka vid en närmare kontroll, exempelvis kroppsvisitation eller närmare undersökning av bagage. Polisen har många viktiga arbetsuppgifter att utföra och resurserna är uppenbarligen inte tillräckliga för allt. Därför talas det ofta om att renodla de polisiära arbetsuppgifterna och låta annan personal utföra annat som inte oundgängligen kräver poliskompetens. Kontrollen av passagerare och bagage på en flygplats är en i och för sig viktig uppgift. Ändå får det ifrågasättas om inte den kontrollen kan utföras av annan personal och polis endast tillkallas om särskilt behov av poliskompetens uppstår. Många polistimmar skulle därmed kunna användas till att exempelvis förbättra polisens utredningsverksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieminister : Avser ministern att vidtaga några åtgärder för förändringar av gällande föreskrifter så att polis inte ständigt måste närvara på flygplatser och övervaka kontrollen av passagerare och bagage?
fr · GS11109 · 2004-10-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:109 av () till justitieminister om mångfald inom polisväsendet gav en utredare i uppdrag att undersöka möjligheterna att öka mångfalden inom poliskåren. Uppdraget innefattade bland annat en lägesbeskrivning om hur polisen arbetar för att underlätta rekryteringen av nya medarbetare med annan etnisk och kulturell bakgrund än den svenska. Utredaren fick också i uppdrag, med lägesbeskrivningen som utgångspunkt, att ta fram en handlingsplan för det fortsatta arbetet med att förbättra mångfalden inom poliskåren. Handlingsplanen skulle redovisas . Det är av stor vikt att poliskåren speglar befolkningen i dagens mångkulturella . De arbetsuppgifter polisen har är ofta svåra och ställer således höga krav på legitimitet och förankring hos alla delar av samhället. Polisens arbetet möjliggörs dessutom ofta av allmänhetens vilja att hjälpa till. För att detta ska fungera måste polisen åtnjuta en hög grad av förtroende bland allmänheten @ något som nås genom att olika grupper i samhället känner att de är representerade även inom poliskåren. Även om det gjorts en del framsteg på området återstår det mycket arbete. Regeringen måste aktivt arbeta för att anställda inom polisväsendet bättre representerar ett bredare urval ur befolkningen. Den handlingsplan som lämnats utgör ett viktigt steg i detta arbete. Vilka initiativ avser justitieministern att vidta för att öka mångfalden bland anställda inom polisväsendet mot bakgrund av det förslag till handlingsplan som presenterats?
fr · GS11110 · 2004-10-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:110 av () till försvarsminister om beräkningar för förändringar inom försvaret I propositionen Vårt framtida försvar så talas det om att de ekonomiska frågorna är av central betydelse. Efter propositionen har lagts fram och allt material blivit tillgängligt så har det uppstått en diskussion om AgGro:s ekonomiska beräkningar. Bland annat att en omlokalisering av A9 till skulle medföra en besparing på ca . De beräkningar som gjorts i pekar i stället på att det blir 130 miljoner dyrare att flytta till första året. Andra året 41 miljoner dyrare, tredje och fjärde året 3 miljoner och att år fem är det ingen ekonomisk skillnad mellan alternativen. Hur ser ministern på problematiken att det finns olika beräkningar på kostnader och besparingar för de olika förändringarna inom försvaret?
fr · GS11111 · 2004-10-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:111 av () till försvarsminister om bakgrunden för beslut om placering av amfibieförband Det är positivt att försvaret spetsas och att resurser förs från militär till polis och civila myndigheter samt att får en större kapacitet att agera internationellt i fredsbevarande insatser. Dock saknas en grundlig redovisning av det underlag som ligger bakom beslutet att förlägga Amf1 till samt att lägga ned Amf4 i . Etableringen på kostar . Etableringskostnaden för ett amfibieregemente på i överstiger vida alternativet Amf4 i . Dessutom innebär också tillgången till en året-runt-isfri hamn och största hamn mycket goda övningsmöjligheter. Sammantaget är och Amf4 såväl ur utbildningssynpunkt som ekonomiskt, ett mycket bra val för placeringen av ett amfibieförband. Min fråga till ministern är därför: Vad ämnar statsrådet göra för att klarlägga vilka grunder som beslutet vilar på att förlägga utbildningen av amfibieförband till i stället för att bibehålla Amf4 i ?
fr · GS11112 · 2004-10-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:112 av () till utbildningsminister om etablering av friskolor Reformen med friskolor har för många kommuner kommit att innebära stora ekonomiska problem. När befolkningsunderlaget sviker och barnen blir färre i byar och mindre samhällen, måste kommunerna i de flesta fall av ekonomiska skäl lägga ned byskolor och barnen skjutsas till närmaste större skola. Skolan ses ofta som en viktig symbol i byarna för ett levande samhälle, varför besvikelsen över besluten att stänga en skola naturligtvis är stor. I många byar försöker man av denna anledning behålla skolan genom att skapa en friskola. Att starta en friskola kräver resurser från kommunen. Det handlar om bidrag till den startande skolan som kommunen har kvar kostnaderna för lärare, lokaler med mera i skolan dit barnen skulle flyttas. Det innebär att kommunens kostnader för skolverksamheten ökar i stället för att minska, vilket man eftersträvat. Därför är det viktigt att det är kommunerna som måste få avgöra om nya friskolor ska etableras och ha vetorätt i denna fråga. Jag vill fråga utbildningsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att öka kommunernas möjlighet att påverka etablering av friskolor.
fr · GS11113 · 2004-10-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:113 av () till utbildningsminister om utbildning och legitimering av fotterapeuter Mellan och har 473 människor med diabetes i län tvingats amputera ett ben eller en fot. Hundratals av de 1400 amputationer som görs i hade enligt experter kunnat undvikas med en korrekt förebyggande behandling. Mot bakgrund av att ett stort antal människor tvingas genomgå en amputation i onödan är bristen på tillräcklig utbildning och legitimation för fotterapeuter som arbetar med fotvård oacceptabel. Behovet av en högskoleutbildning i medicinsk fotvård och legitimering av fotterapeuter har påtalats av olika intressegrupper. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att initiera en utbildning och legitimering av fotterapeuter?
fr · GS11114 · 2004-10-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:114 av () till jordbruksminister om sexuella övergrepp på djur avskaffades den så kallade tidelagen. Lagen förbjöd människor att utnyttja djur sexuellt. Anledningen till avskaffandet var att sexuellt utnyttjande av djur inte längre ansågs förekomma. Jag har dock fått rapporter om att sexuella övergrepp på djur fortfarande förekommer. Många av djuren som utsätts för dessa övergrepp dör. En del av dem hinner komma till djursjukhus men dör där. Andra överlever men får livslånga mentala och fysiska skador. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till jordbruksministern: Avser statsrådet att föreslå en lag som förbjuder sexuella övergrepp på djur?
fr · GS11115 · 2004-10-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:115 av () till statsrådet om krishjälp till nyblivna föräldrar Djup depression och panikångest är exempel på åkommor som kan drabba nyblivna föräldrar. För minst en förälder av hundra utlöser det väntade eller nyfödda barnet en kris som leder till behov av vård visar en ny avhandling. Papporna drabbas också. Behovet av professionell hjälp är dåligt tillgodosett inom den svenska sjukvården. Ofta saknas resurser att ta emot mamma, pappa och barn tillsammans. En rätt behandling insatt kan förebygga årslånga besvär. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra krishjälpen till nyblivna föräldrar?
fr · GS11116 · 2004-10-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:116 av () till statsrådet om handläggningstider för bostadsprojekt skrev jag en fråga till miljöminister om långa handläggningstider för husbyggen. Det specifika ärendet var en detaljplan för Söderhagen i kommun. Marken har sålts till AB Borätt, som har för avsikt att bygga 30 radhus i området. Syftet med detaljplanen är således att tillskapa byggrätt för dessa. AB Borätt har redan sökt bygglov för de planerade radhusen. Antagandet överklagades sedan till av några fastighetsägare samt auktionsgruppen för Söderhagen 1:21. Samma personer överklagade detaljplanen till , och har fortfarande ingenting hänt (M03-144/F/P). Miljöminister svarade att det är betydelsefullt för kommuner och övriga aktörer att få ett snabbt avgörande i överklagade ärenden angående detaljplaner. Vidare fick jag veta att regeringen också har vidtagit särskilda åtgärder för att effektivisera handläggningen av bland annat planärenden. som tillsatts av regeringen har till uppdrag att överväga och redovisa vilka åtgärder som kan vidtas i syfte att effektivisera beslutsprocessen enligt PBL och förkorta dess längd. strävar vid sin egen handläggning efter att i förvaltningslagens anda handlägga förvaltningsärenden snabbt och effektivt utan att rättssäkerheten eftersätts. Mot bakgrund av detta har jag sedan väntat på att något ska hända. Tyvärr är det intet nytt på fronten. Och jag måste på nytt ställa mig frågan varför det ska behöva ta sådan tid för att utreda ett överklagande! Det är för mig helt oacceptabelt. Speciellt mot bakgrunden av den satsning som görs på bostadsbyggandet i ! Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om han är beredd att ta initiativ för att påskynda hanteringen i denna typ av fall, så att angelägna bostadsprojekt inte ska behöva sväva i ovisshet onödigt länge?
fr · GS11117 · 2004-10-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:117 av () till miljöminister om långa handläggningstider för husbyggen skrev jag en fråga till miljöminister om långa handläggningstider för husbyggen. Det specifika ärendet var en detaljplan för Söderhagen i kommun. Marken har sålts till AB Borätt, som har för avsikt att bygga 30 radhus i området. Syftet med detaljplanen är således att tillskapa byggrätt för dessa. AB Borätt har redan sökt bygglov för de planerade radhusen. Antagandet överklagades sedan till av några fastighetsägare samt auktionsgruppen för Söderhagen 1:21. Samma personer överklagade detaljplanen till , och har fortfarande ingenting hänt (M03-144/F/P). Miljöminister svarade att det är betydelsefullt för kommuner och övriga aktörer att få ett snabbt avgörande i överklagade ärenden angående detaljplaner. Vidare fick jag veta att regeringen också har vidtagit särskilda åtgärder för att effektivisera handläggningen av bland annat planärenden. som tillsatts av regeringen har till uppdrag att överväga och redovisa vilka åtgärder som kan vidtas i syfte att effektivisera beslutsprocessen enligt PBL och förkorta dess längd. strävar vid sin egen handläggning efter att i förvaltningslagens anda handlägga förvaltningsärenden snabbt och effektivt utan att rättssäkerheten eftersätts. Mot bakgrund av detta har jag sedan väntat på att något ska hända. Tyvärr är det intet nytt på fronten. Och jag måste på nytt ställa mig frågan varför det ska behöva ta sådan tid för att utreda ett överklagande! Det är för mig helt oacceptabelt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet varför ärendet fortfarande dröjer.
fr · GS11118 · 2004-10-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:118 av () till justitieminister om arvode till nämndemän Nämndemannakommittens betänkande Framtidens nämndemän behandlade bland annat frågan om ersättning till nämndemännen. Kommittén ansåg att det viktigaste målet i fråga om ersättningsvillkoren för nämndemän bör vara att ingen ska förlora ekonomiskt på att vara nämndeman. Arvodet borde därför också täcka en del omkostnader som kan uppkomma i anledning av uppdraget. Ersättningen till nämndemännen har inte ändrats och uppgår till 300kr per sammanträdesdag. Samhället har genomgått mycket stora förändringar . Domstolarnas arbete likaså. Nämndemän arbetar numera hela arbetsdagar med ibland två@tre olika ordföranden. Då innehållet i arbetet har förändrats borde detta också visa sig i ersättningen till dem. Jag vill fråga justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att ersättningen för nämndemännen ska höjas.
fr · GS11119 · 2004-10-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:119 av () till justitieminister om behandling på fängelser för fångar med ADHD eller DAMP Var fjärde fånge på landets anstalter misstänks ha DAMP, ADHD eller något annat neuropsykiatriskt funktionshinder. Psykologen forskning visar att nästan varannan intagen som utreds på riksmottagningen har ADHD, svårt att fokusera och kontrollera impulser. De flesta har inte fått det stöd och den hjälp som de behövt som barn. Det har varit stökiga barn med kontaktsvårigheter som hade behövt till exempel undervisning i små grupper. Många har därför en avbruten skolgång och måste för att en återanpassning till samhället ska vara möjligt få läsa in . Det barn som inte fått diagnos, hjälp och stöd , kan gå in i en negativ spiral med dåliga kompisar, droger och våld som leder till fängelse. Behandling i små grupper och utbildning måste till för att bryta denna negativa spiral. Tyvärr får man på många av dagens anstalter inte den vård och behandling som krävs för att kunna klara ett bra liv efter straff, trots att dessa grupper står för huvuddelen av allt våld. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att fångar med ADHD, DAMP eller andra neuropsykiatriska funktionshinder ska få den vård och utbildning som de behöver för att kunna leva ett normalt liv efter fängelsevistelsen?
fr · GS11120 · 2004-10-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:120 av () till utbildningsminister om rätt för lärare att beslagta elevs mobiltelefon Vid en av inspektioner av en grundskola i , framkom att det förekommit att lärare funnit anledning att tillfälligtvis beslagta elevs mobiltelefon. Upprinnelsen var att elevens bruk av telefonen under lektionstid uppfattats som störande. är det vanligt att elever nyttjar sin mobiltelefon under lektionstid @ för samtal eller för SMS eller för spel. Sammantaget är det inslag som är högst olämpliga och oacceptabla. Det är lätt att känna sympati för den lärare som inte finner annan råd än att helt sonika lägga beslag på den aktuella mobiltelefonen. finner vid sin inspektion att det beskrivna förekommit vid skolan, och riktar kritik mot skolan som får ett föreläggande att åtgärda den brist som beslagtagandet av mobiltelefon beskrivs som. I menas att åtgärden att beslagta en elevs mobiltelefon inte överensstämmer med författningarna och att bristerna därför måste åtgärdas. Med andra ord får lärare inte oavsett hur störande en elevs mobiltelefonerande är beslagta telefonen. Det ovan beskrivna illustrerar väl den frustration som hundratals lärare känner varje arbetsdag. Det är naturligtvis helt orimligt att inte skolan ges möjlighet att tillfälligtvis beslagta mobiltelefoner som så uppenbart stör undervisningen. Avser ministern att agera för att skolan ska ges ett lagutrymme som möjliggör att lärare kan beslagta exempelvis en mobiltelefon i klassrumssituationen?
fr · GS11121 · 2004-10-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:121 av () till statsrådet om läkemedel för barn Vid läkarkongressen framkom att mer än hälften av alla läkemedel som används på barn inte är testade på barn. Det finns stora brister i läkemedelskunskapen och läkemedelsanvändningen för barn. Barn kan därför drabbas av oväntade biverkningar eftersom den medicin de får inte har testats på just barn. I många fall handlar det bara om att barnen får en lägre dos av vuxenmedicin. Detta innebär även att risken är stor att medicinen inte får önskad effekt. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att främja utvecklingen av läkemedel avpassade för barn?
fr · GS11122 · 2004-10-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:122 av () till socialminister om agaförbudet söker på olika sätt föra ut och informera om det svenska agaförbudet. Det är ett principiellt och viktigt sätt att föra ut vår syn på barnet och barnets rätt. Svenska barnrättsorganisationer är ständigt pådrivande i frågan och i är behovet av åtgärder mot kränkningar av barn och barnmisshandel ständigt aktuellt. Det har känts som att vi arbetar gemensamt för en viktig sak. När så en tingsrätt frikänner en pappa som erkänt sig skyldig till "ringa misshandel" av sin dotter faller hela argumentationen. Pappan gav sin dotter en örfil och knuffade henne så att hon satte sig i en snödriva. I domen förs ett resonemang om en förälders rätt att driva igenom sin vilja. Jag har svårt att tänka mig att en vuxen människa skulle acceptera att en överordnad driver igenom sin vilja med slag och knuffar. Avser ministern att verka för att agaförbudet efterlevs?