ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11295 · 2004-11-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:295 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i deporterades människorättsaktivisten och kirurgen från , där han bor och arbetar, till . Beslutet motiverades med att är föremål för rättslig förundersökning. då en sådan pågår tillåts den anklagade inte att bo kvar eller arbeta i sin hemstad @ oberoende av vad förundersökningen kan komma att resultera i. har arbetat med att kartlägga och för allmänheten synliggöra det assyrisk/syrianska kulturarvet i sydöstra . Vid resor till dessa regioner har han vid ett flertal tillfällen gripits, trakasserats och åtalats av säkerhetspolisen. har använt sig av hans fotografier och verk för att uppmärksamma hans kulturella engagemang och gärning. Det som har skett är ett tydligt exempel på att inte har för avsikt att följa de rättsstatsprinciper som man har lovat att respektera inför sin ansökan om medlemskap i . Inför den process inom EU som ska leda fram till ett förhandlingsdatum undrar jag: Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att synliggöra och inom EU lyfta fram det faktum att mänskliga rättigheter fortfarande kränks i , exemplifierat i det fall jag ovan redogjort för?
fr · GS11296 · 2004-11-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:296 av () till finansminister om marginal i statsbudgeten för oförutsedda utgifter Den socialdemokratiska regeringen har tillsammans med och beslutat att göra förändringar i vägplanen som sträcker sig . Detta för att skapa ett krispaket för bilindustrin i . För att finansiera krispaketet har ett antal andra vägprojekt strukits och E22 genom har drabbats mycket hårt. Sträckan Sätaröd@Vä, förbifart , förbifart Fogdarp, trafikplats och trafikplats södra har strukits och de som var finansieringen för dessa fem projekt flyttas i stället till krispaketet för . Det är givetvis högst olyckligt att några vägprojekt ska behövas strykas för att regeringen ska kunna finansiera ett krispaket. Det innebär att regeringen sviker de som förväntat sig en utbyggnad av till exempel E22. Anledningen till detta är att det inte finns någon marginal i statsbudgeten som kan användas för oförutsedda utgifter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga följande: Har statsrådet gjort den bedömningen att det inte behövs någon marginal i statsbudgeten som kan användas för oförutsedda utgifter såsom krispaketet i ?
fr · GS11297 · 2004-11-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:297 av () till statsrådet om allergiinformation Allergisjukdomarna har ökat . De flesta människor som har allergibesvär har jämförelsevis lindriga funktionshinder men mellan 10@20% har så svåra besvär att de kan definieras som handikapp. I denna grupp finns ca 500000 personer. Allergi är alltså en av det moderna samhällets folksjukdomar. Kännedom om allergi är därför viktigt både för dem som lider av sjukdomen och för dem som möter de drabbade. Behovet av saklig och obunden information om allergi är stort och allergifrågorna är mer angelägna . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra den allergiinformation som finns ?
fr · GS11298 · 2004-11-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:298 av () till statsrådet om etanol Regeringen har beviljat generösa pilotprojektsdispenser för användandet av etanol som drivmedel. Målet har varit att nå och överträffa EU:s rekommendation om drivmedel från bioråvara . En fjärdedel av världens och hälften av etanolproduktion kommer från eten, som i sin tur i huvudsak kommer från råolja eller naturgas. Hur avser statsrådet att försäkra sig om att den skattebefriade etanolen verkligen kommer från bioråvara?
fr · GS11299 · 2004-11-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:299 av () till statsrådet om utbyggnad av Den socialdemokratiska regeringen har tillsammans med och beslutat att göra förändringar i vägplanen som sträcker sig . Detta för att skapa ett krispaket för bilindustrin i . För att finansiera krispaketet har ett antal andra vägprojekt strukits och E22 genom har drabbats mycket hårt. Sträckan Sätaröd@Vä, förbifart , förbifart Fogdarp, trafikplats och trafikplats södra har strukits och de som var finansieringen för dessa fem projekt flyttas i stället till krispaketet för . E22 är en mycket viktig väg mellan nordöstra och sydvästra , dels för att skapa en bättre regional balans inom , dels för att det går mycket tung trafik på vägen som ska till eller färjorna i eller . har gång på gång betonat för regeringen, såväl när det var borgerlig majoritet förra mandatperioden, som när det är en rödgrön majoritet, hur viktig E22 är för . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga följande: Avser statsrådet att verka för att E22 ska byggas ut till en för trafikmängden rimlig och trafiksäker standard, och när ska utbyggnaden ske?
fr · GS11300 · 2004-11-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:300 av () till statsrådet om bortprioritering av i vägplan Den socialdemokratiska regeringen har tillsammans med och beslutat att göra förändringar i vägplanen som sträcker sig . Detta för att skapa ett krispaket för bilindustrin i . För att finansiera krispaketet har ett antal andra vägprojekt strukits och E22 genom har drabbats mycket hårt. Sträckan Sätaröd@Vä, förbifart , förbifart Fogdarp, trafikplats och trafikplats södra har strukits och de som var finansieringen för dessa fem projekt flyttas i stället till krispaketet för . Vägplanen för åren innehåller ett stort antal projekt och jag utgår från att regeringen, och gjort en analys av vilka projekt som skulle strykas. Denna analys måste ofrånkomligen innebära att E22 genom anses mindre viktig än de andra vägprojekt som finns i vägplanen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga följande: Har statsrådet gjort den bedömningen att det är rätt att prioritera bort E22 genom ?
fr · GS11301 · 2004-11-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:301 av () till justitieminister om vårdprogram för drogberoende fångar 80@85% av alla som sitter på svenska fängelser har drogproblem. En person som dömts till fängelsestraff har möjlighet att begära §34-placering. Detta innebär att man avtjänar sitt straff på ett behandlings- eller familjehem i stället för på anstalten. Syftet är då att ta itu med drogproblemen och att fången ska fortsätta med sin behandling efter frigivningen. Det visar sig nu att en tredjedel av de fångar som fått §34-placeringar väljer att avbryta behandlingsprogrammet när de blir villkorligt frigivna. Siffrorna avser Karlskronaanstalten men kan även vara representativa för andra anstalter. En dyr behandlingsform som om den fullföljdes skulle kunna medföra en bättre livssituation tas inte till vara av en stor grupp fångar. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att vårdprogrammet för drogberoende fångar ska utnyttjas helt och fullt?
fr · GS11302 · 2004-11-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:302 av () till justitieminister om allmänhetens förtroende för polisen Allmänhetens förtroende för polisen når bottennivåer. Polisen får allt mindre möjligheter att bekämpa vardagsbrottsligheten. Endast ett fåtal brott upp så att man hittar en gärningsman som kan bindas vid brottet. Tre fjärdedelar av alla polisanmälningar avskrivs. Antalet poliser har minskat med nästan 2000 . Planer på medborgargarden och anlitande av privata vaktbolag finns på många håll i landet. Många människor uttrycker sin oro över om polisen hinner fram för att beivra brott och det finns en frustration över att så få brott upp. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att återupprätta allmänhetens förtroende för polisen?
fr · GS11303 · 2004-11-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:303 av () till statsrådet om resursfördelningssystemet till grundutbildningen Enligt minskar antagningarna av studenter till universitet och högskolor trots ett högt sökandetryck. Anledningen är att de statliga så kallade takbeloppen som tilldelas högskolor och universitet inte räcker till. Främst drabbas nybörjarplatserna inom utbildningar som leder till bristyrken, såsom lärare och sjuksköterskor. Det nuvarande systemet för att fördela statliga medel till grundutbildningen behöver förändras. beslutar regering och riksdag om hur mycket resurser varje enskild högskola och universitet ska få. Detta leder alltför lätt till en resursfördelning styrd av politiska hänsyn. Konsekvensen ser vi , med lärarhögskolor som inte kan ta emot sökande trots att vi står inför en betydande brist på kvalificerade lärare. Vi moderater tycker det är väsentligt dels att de statliga medlen till grundutbildningen håller en tillräckligt hög nivå, dels att fördelningen av resurser mellan universitet och högskolor ska styras av studenternas efterfrågan. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att förändra resursfördelningssystemet till grundutbildningen?
fr · GS11304 · 2004-11-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:304 av () till statsrådet om utbildning i språk I dagens globaliserade värld är det viktigt att ha grundläggande språkkunskaper i ett eller flera främmande språk. Många svenska ungdomar åker utomlands på olika typer av resor. Antalet studenter som väljer att studera utomlands tycks dock minska. Den svenska närvaron vid utländska universitet fortsätter att minska. Fler kommer till för att studera än vad som åker härifrån. Det finns säkert flera orsaker bakom svenska ungdomars minskande intresse för att studera utomlands men huvudorsaken torde vara att intresset för att läsa ett främmande språk avtar. Allt färre väljer exempelvis att läsa ett C-språk. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stimulera ungdomar till utbildning i språk?
fr · GS11305 · 2004-11-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:305 av () till statsrådet om drogtest av skolelever genomför drogtest när man misstänker att en skolelev använder droger. Utöver dessa test tas ibland slumpvisa drogtest på elever. Syftet med dessa är att stärka eleverna i att säga nej till droger och att tidigt upptäcka och åtgärda unga människors missbruk. Det är frivilligt för eleverna att delta, men om en elev inte vill delta meddelas föräldrarna. har kritiserat dessa test och hävdar att testen strider mot regelverket för skolan. Jag vill fråga statsrådet vad han avser att göra för att drogtest av elever, i syfte att snabbt upptäcka missbruk, ska bli möjliga att genomföra.
fr · GS11306 · 2004-11-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:306 av () till samhällsbyggnadsminister om förtida avveckling av kärnkraft Den förtida avvecklingen av kärnkraften blir en dyr affär både för det svenska näringslivet och för svenska elkonsumenter. Trots att tvingas importera el från danska kolkraftverk och kärnkraftsreaktorer av Tjernobyltyp fortsätter regeringen sin avvecklingslinje. När den sista reaktorn i stängs riktas regeringens avvecklingsblickar åt något annat håll. Många invånare i län är oroliga för att reaktorerna i är nästa mål. Kärnkraften har ett mycket starkt stöd hos befolkningen i län. En gjord opinionsundersökning av visar att nio av tio länsinvånare avvisar regeringens avvecklingslinje. Oskarshamnsverken är en stor arbetsgivare i regionen. Fler än 3000 personer har, direkt och indirekt, sin utkomst genom OKG. Med regeringens nuvarande politik riskerar dessa människor att behöva se sig om efter nya jobb. Vilket besked avser ministern att ge till dem som är oroliga över framtiden för kärnkraften i ?
fr · GS11307 · 2004-11-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:307 av () till samhällsbyggnadsminister om vräkta barn Regeringens arbetsgrupp med uppgift att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer (2003:A) anger i rapporten utsatta barn att ca 1000 barnfamiljer drabbas av vräkning och genom att det ofta finns mer än ett barn i varje familj beräknar utredningen att ca 1500@2000 barn drabbas. I propositionen Bostadsrätt @ underrättelser till socialnämnden (prop. 2003/04:94) konstaterades att systemet med underrättelser till socialnämnden i samband med uppsägningar inte verkar fungera tillfredsställande på hyresrättens område. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra bostadssituationen för de vräkta barnen samt för de som finns i riskzonen för vräkning?
fr · GS11308 · 2004-11-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:308 av () till statsrådet om segelflyg har höjt avgifterna för delar av flygverksamheten. De nya avgifterna påverkar delar av flygverksamheten på ett sätt som kan få långtgående konsekvenser. Som exempel kan nämnas segelflyget, där det skett kraftiga höjningar för certifikat. Dessutom måste certifikatet förnyas vilket medför ytterligare kostnader. Enligt de som är verksamma inom segelflyget kommer dessa avgiftshöjningar att utgöra ett allvarligt problem vid rekrytering av nya aktiva, och framför allt då de yngre som ofta inte har de ekonomiska förutsättningar som krävs. delas och en ny myndighet, Luftfartsstyrelsen, bildas. Den nya myndigheten kommer att ta med sig ansvaret för segelflyget. har man signalerat att nya avgiftshöjningar för segelflyget kommer att införas . Ett argument för de nya avgifterna har varit att verksamheten ska bära sina egna kostnader @ vilket kan tyckas vara en rimlig ambition. Frågan bör ställas ifall de kraftiga höjningarna verkligen motsvarar den administrativa insats som krävs i fråga om certifikat. Även om avgifterna är en sak för myndigheten, bör denna problematik beaktas i utformningen av framtida regleringsbrev. Frågan kommer dessutom återigen att bli aktuell med anledning av den kommande anslutningen till den nya europeiska luftfartsmyndigheten, då licenssystemet inom luftfarten kommer att förändras. Ett möjligt alternativ är att ansvaret för certifikat för segelflyg administreras av . Vilka initiativ avser statsrådet att vidta med anledning av ovan beskrivna problematik?
fr · GS11309 · 2004-11-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:309 av () till statsrådet om Saabkrisens konsekvenser inledde jag en fråga till statsrådet om förseningen av Lundsbrunn@Holestad-sträckan med orden: "Återigen har dragit en nitlott när det gäller utbyggnaden av infrastrukturen." De orden skulle jag kunna använda igen. I och med det "paket" som regeringen utlovat till i , eller fordonsindustrin som det heter för att komma förbi om företagsstöd, ställs olika delar av regionen mot varandra på ett olyckligt sätt. Framtiden för vägarna i är osäker då i Region säger att man inte vet hur många andra projekt pengarna kommer att räcka till. har betydande företag med många anställda verksamma inom fordonsindustrin. Tillsammans med finns det ca 50000 arbetstillfällen längs . Vad ska hända med dem om utbyggnaden försenas ytterligare? En utbyggnad borde prioriteras utan att en kris står för dörren. Ändå får människor och näringsliv i vänta på utbyggnaden av och riksväg49. Den förskjuts antagligen ytterligare trots att bland annat påtalat vikten av dessa vägar för deras utveckling. Vägarna pekades dessutom ut som viktiga i regeringens "julpaket" som presenterades . Bedömare påpekar att regeringens åtgärdspaket för får liten eller ingen effekt eftersom det kommer . Mot den bakgrunden finns det en risk för att skaraborgarna får betala dyrt för just "ingenting". Hur avser statsrådet att agera för att utbyggnaden av och Rv49 inte ständigt ska skjutas ?
fr · GS11310 · 2004-11-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:310 av () till justitieminister om nedläggningshotade polisstationer har en grupp företagare i i känt sig föranledda att bjuda in den lokala polisen till samtal om polisbemanningen då polisstationen hotas av nedläggning. Som framgår av rapporteringen i tas nedläggningshotet på stort allvar och oroar befolkningen i då de med all rätt förväntar sig en grundläggande nivå av närvaro från polisens sida. Känslan av svek blir inte mindre genom att de ekonomiska vinsterna av att stänga polisstationen verkar vara i princip obefintliga. Efter en stängning av polisstationen i kommer det bara att finnas en polispatrull som och ska bevaka hela . Med mellan ytterspetsarna av inser var och en att invånarna inte direkt känner en trygghet av en närvarande polis. Saken förvärras ytterligare då det uppstår vakanser eller när någon polis är sjuk. Då bevakas hela från , drygt två timmars bilresa bort. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka den lokala närvaron av polisen i de glest befolkade delarna av landet så att människors känsla av trygghet kan öka?
fr · GS11311 · 2004-11-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:311 av () till utrikesminister om säkerhetsmur är det muren i föll. Återföreningsprocessen påbörjades och demokratin spred sig till de gamla kommuniststaterna. byggs det nya murar på annat håll i världen. Den så kallade säkerhetsmuren som bygger på ockuperat palestinskt område fortsätter att utgöra ett hot mot fredsprocessen i . Haagdomstolen har fastslagit att muren strider mot internationell lag och att den kränker det palestinska folkets rättigheter. Den splittrar familjer och begränsar starkt palestiniernas möjligheter till försörjning. Vid tätbefolkade områden är de spärrade öppningarna hårt bevakade. Möjligheten att passera har varit begränsad. Effekten blir att det dagliga livet försvåras: Palestinierna är avskilda från släktingar och vänner, har stora problem att ta sig till och från skola, arbete och sjukhus. Det har också förekommit demolering av hus och annan palestinsk egendom i samband med bygget. Det internationella samfundet måste med kraft visa att detta förfarande är oacceptabelt. Ett sätt skulle vara att utvärdera den framtida tillämpningen av det handelsavtal EU har ingått med . I detta avtal har förbundit sig att respektera demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av bland annat Haagdomstolens uttalanden och den israeliska militärens agerande gentemot civilbefolkningen bör , inom ramen för EU-samarbetet, lyfta frågan om handelsavtalets fortsatta tillämplighet. Vilka åtgärder avser ministern att vidta i fråga om den fortsatta tillämpningen av handelsavtalet mellan och mot bakgrund av bristerna i tillämpningen från sida?
fr · GS11312 · 2004-11-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:312 av () till utbildnings- och kulturminister om jämställdhet i de kommunala, regionala och statliga kulturorganisationerna "Dessa män styr ", skriver några jämställdhetsaktiva teaterarbetare i ett brev. Fakta bakom rubriken är att teatrar styrs av en majoritet män. 25 män och 2 kvinnor är chefer på de teatrar som får en stor del av sin verksamhet bekostad av skattemedel. Rutinerna vid chefstillsättningar inom teatern är svåra att genomlysa. Många teatrar är omvandlade till aktiebolag, med tillhörande lagstiftning om konfidentiella handlingar. "Är det viktigt vem som är teaterchef? ", frågar sig brevskrivarna, och svarar att det självklart är det. På en teater står chefen relativt ensam för besluten. Mellanchefer och rådgivare har rationaliserats bort. "Chefen bestämmer vad du ska lära dig om människan, när du sitter i salongen. Chefen bestämmer vilken historia som är intressant nog att berätta." tycks inte jämställdhetskriterier ingå vid bedömningen av ekonomiska bidrag till teatrarna. Min fråga till utbildnings- och kulturminister är: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att utveckla verktyg för att säkerställa att blir jämställt?
fr · GS11313 · 2004-11-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:313 av () till statsrådet om jämställt i de kommunala organisationerna av kommunstyrelser (av 290) har en kvinna som ordförande. har genom en enkät fått svar av 60 av dem och kan rapportera (GP ) att vartannat kvinnligt kommunalråd blivit kränkt. Hälften av dem vittnar om aktivt könsförtryck i sitt arbete. Mer än var tredje vittnar om en sexistisk och könskränkande jargong inom kommunalpolitiken. kom en avhandling av () som visade på svårigheterna att genomföra statens jämställdhetspolitik i kommunala organisationer. Ledningsgrupperna, där män dominerar, agerade ofta så att jämställdhetsprojekt förhindrades. Resultatet av GP:s enkät slår hål på myten om att politiken skulle vara ett område där de patriarkala maktstrukturerna redan har avvecklats och att det hela skulle vara klart i och med införandet av "varannan damernas". Jag vill fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att statens jämställdhetspolitik ska genomföras i de kommunala organisationerna?
fr · GS11314 · 2004-11-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:314 av () till statsrådet om hivtest av asylsökande I ett remissvar till betänkandet SOU 2004:13 Samhällets insatser mot hiv/STI @ att möta förändring föreslår obligatoriska hivtest av alla asylsökande. Bakgrunden är uppgifter från om att nyinvandrade står för den större delen av det ökade antalet hivfall i . Förslaget motiveras med att man härigenom avser att förebygga utanförskap. Ohälsa medför svårigheter att senare etablera sig, förklarar . Genom obligatoriska hivtest påstår man sig underlätta för planering för den asylsökandes framtid i . Frågan är vem som avses skyddas med ett sådant förslag. Om det är asylsökandes hälsa som värnas är det nödvändigt att säkerställa att hivpositiva asylsökande ska få tillgång till behandling. Detta kräver en utvidgning av asylsökandes tillgång till hälso- och sjukvård och framför allt permanent uppehållstillstånd eftersom hivinfektion kräver livslång behandling. Om asylsökande ska tvångstestas bör även andra grupper som är i kontakt med länder som har högre hivförekomst än komma i fråga. Att på detta sätt återigen fokusera på så kallade riskgrupper banar väg för en farlig utveckling. Obligatoriska hivtest av asylsökande riskerar att brännmärka en redan utsatt grupp. Erfarenheter från visar på riskerna för att sådana test används som ett politisk instrument för att motivera att automatiskt avvisa hivpositiva asylsökande. Testen är därtill meningslösa om de inte medför att hivpositiva garanteras nödvändig behandling. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att klargöra regeringens syn på obligatoriska hivtest av asylsökande?
fr · GS11315 · 2004-11-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:315 av () till jordbruksminister om rättvis konkurrens med kommunala bolag En del kommunala bolag bedriver verksamhet i konkurrens med andra bolag, exempelvis om leveranser av el och fjärrvärme. Om en kommun lånar ut pengar till sina bolag till en lägre ränta än den man själv betalar när man lånar pengar ger man en subvention till bolaget. Konkurrensen mellan det kommunala bolaget och andra bolag på marknaden sker då inte på lika villkor. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att konkurrensen med kommunala bolag ska ske på lika villkor?
fr · GS11316 · 2004-11-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:316 av () till statsrådet om arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter Den socialdemokratiska regeringen bedriver ett målmedvetet arbete för att främja demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Bildandet av myndigheten för levande historia är ett exempel. Det är viktigt att det här arbetet bedrivs överallt i och att statliga resurser fördelas över hela landet. Det lokala engagemanget måste tas till vara och stödjas. Ett exempel från min egen hemkommun i är det monument som finns i Vägershult där bland andra hembygdsföreningen är starkt engagerad. I Vägershult fanns under ett interneringsläger för bland andra desertörer från den tyska armén. En av desertörerna gjorde 1945 ett monument med en man som krossar ett hakkors. Den här symbolen mot krig, rasism och nazism har vid upprepade tillfällen vandaliserats. Det är inte rimligt att begära att enbart ideella krafter på en liten ort ska ta ansvaret för att bevara viktiga symboler av det här slaget. Det måste vara en nationell angelägenhet. Naturligtvis är vandaliseringen en fråga för polisen. Men demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter kan inte bara vara en polisiär fråga. Mot bakgrund av bland annat den händelse jag här har beskrivit vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han är beredd att vidta för att ytterligare öka insatserna i hela landet när det gäller arbetet för demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter.