ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12224 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:224 om tillåtlighetsprövningen för den nya E4-sträckningen mellan och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att omgående ska kunna fatta beslut om tillåtlighetsprövning för den nya E4-sträckningen mellan och . Jag får varken kommentera eller föregripa utgången i ett enskilt förvaltningsärende men jag vill dock framhålla följande. Regeringens beslut om nationell väghållningsplan föregriper inte den prövning som ska ske enligt . Enligt ska regeringen pröva om nya motorvägar och motortrafikleder ska tillåtas att komma till utförande. Tillåtlighetsprövningen görs gemensamt av hela regeringen och inte enbart av . Det är angeläget att sådana ärenden handläggs skyndsamt men det är viktigt att stora trafikprojekt får en seriös miljöprövning och att en ny väg får en från olika utgångspunkter lämplig sträckning som inte står i strid med regler. Prövningen syftar bland annat till att så långt det är rimligt begränsa de intrång i andra intressen som kan behöva göras och de skador och olägenheter som människor och miljö kan komma att drabbas av. Beredningen av ärendet angående den nya E4:an söder om pågår. Min ambition är givetvis att ett beslut ska kunna tas så snart som det är möjligt med hänsyn till de förutsättningar som gäller.
frs · GS12225 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:225 och 230 om slaveriet i och har frågat mig vad jag avser att göra, inklusive inom ramen för EU:s relationer, för att påverka att vidta åtgärder mot slaveri. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Jag delar och oro för de allvarliga uppgifter som förekommer angående slaveri i . Artikel 8 i FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter uttrycker tydligt att alla former av slaveri är förbjudna. Slaveri är förbjudet i lagstiftning. Det är oklart om förbudet är straffbelagt och jag känner inte heller till att straff har utdömts. förnekar fortsatt att slaveri förekommer i landet. Det är också oroande att internationella organisationer till exempel , som rapporterat om förekomsten av slaveri, nekas tillträde till . Främjandet av de mänskliga rättigheterna prioriteras mycket högt av regeringen. Det övergripande målet för arbetet med de mänskliga rättigheterna i svensk utrikespolitik är att bidra till att människor också i andra länder får del av de rättigheter som fastslagits inom ramen för FN och andra internationella forum. engagemang för att bekämpa slaveri och människohandel har ökat , såväl på internationell nivå som vad gäller att uppmärksamma situationen i enskilda länder. Internationellt arbetar bland annat genom de olika FN-organen och EU. Detta arbete kommer att fortsätta. EU:s relationer med styrs främst av det partnerskapsavtal mellan AVS-länderna och EU som undertecknades i . Inom ramen för detta förs en löpande politisk dialog angående frågor om mänskliga rättigheter. Vid möten med företrädare för den mauretanska regeringen har frågan om slaveri lyfts fram av de EU-länder som är representerade i . och EU kommer fortsatt ställa tydliga krav på vad gäller vikten av ökad respekt för de mänskliga rättigheterna.
frs · GS12226 · 2004-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:226 om statistikredovisning avseende Högsta domstolens ärenden har frågat mig om jag avser att, i form av regleringsbrev eller på annat sätt, ställa krav på att redovisar statistik bland annat beträffande antalet resningsansökningar och beslut om beviljad resning. Det är inte de enskilda domstolarna utan som ansvarar för officiell statistik avseende domstolarnas verksamhet. Man kan från erhålla information om antalet resningsansökningar. Det är inte möjligt att få uppgift om utgången i resningsmålen utan att ta kontakt med . Genom det arbete som pågår med utvecklingen av det nya verksamhetsstödet för domstolsväsendet () kommer dock även utgången i resningsmålen att bli centralt tillgängliga. Mot den angivna bakgrunden finns det inte någon anledning att i regleringsbrevet eller på annat sätt ställa särskilda krav på att redovisa statistik beträffande resning.
frs · GS12228 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:228 om KY-utbildning har frågat mig vad jag avser att göra för att tillgodose det behov som finns av en utökning av platser till kvalificerade yrkesutbildningar. Jag delar uppfattning om att ett stort utbud av eftergymnasiala utbildningar är viktigt för att tillgodose näringslivets behov av välutbildad arbetskraft. Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) är ett värdefullt instrument för att öka tillgången på välutbildad personal inom olika samhällssektorer och geografiska regioner. Verksamheten inom KY omfattar närmare 13000 utbildningsplatser. I enlighet med vad som aviseras i budgetpropositionen (prop.2004/05:1) genomförs en överföring av kostnadsansvaret beträffande vissa kommunala, riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. Dessa kommer hädanefter att erhålla statlig finansiering. Detta väntas medföra att ett stort antal utbildningsplatser övergår till att bli kvalificerad yrkesutbildning. Det är min och regeringens uppfattning att den kvalificerade yrkesutbildningen även i övrigt ska fortsätta att utvecklas för att möta de behov som finns i arbetslivet.
frs · GS12229 · 2004-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:229 om kidnappade barn i har frågat mig vad jag konkret avser att göra för att sätta press på den palestinska myndigheten och än mer intensivt verka för att de kidnappade svenska barnen ska släppas från . Jag har svarat på fråga från (fråga 2004/05:194) i samma ärende. Detta svar täcker också fråga, varför jag hänvisar till det svaret. Jag vill tillägga att företrädare för generalkonsulatet i och mamman i har vistats i . Mamman och barnen har glädjande nog kunnat träffas. Det är angeläget att denna utveckling kan få fortsätta så ostört som möjligt.
frs · GS12230 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:225 och 230 om slaveriet i och har frågat mig vad jag avser att göra, inklusive inom ramen för EU:s relationer, för att påverka att vidta åtgärder mot slaveri. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Jag delar och oro för de allvarliga uppgifter som förekommer angående slaveri i . Artikel 8 i FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter uttrycker tydligt att alla former av slaveri är förbjudna. Slaveri är förbjudet i lagstiftning. Det är oklart om förbudet är straffbelagt och jag känner inte heller till att straff har utdömts. förnekar fortsatt att slaveri förekommer i landet. Det är också oroande att internationella organisationer till exempel , som rapporterat om förekomsten av slaveri, nekas tillträde till . Främjandet av de mänskliga rättigheterna prioriteras mycket högt av regeringen. Det övergripande målet för arbetet med de mänskliga rättigheterna i svensk utrikespolitik är att bidra till att människor också i andra länder får del av de rättigheter som fastslagits inom ramen för FN och andra internationella forum. engagemang för att bekämpa slaveri och människohandel har ökat , såväl på internationell nivå som vad gäller att uppmärksamma situationen i enskilda länder. Internationellt arbetar bland annat genom de olika FN-organen och EU. Detta arbete kommer att fortsätta. EU:s relationer med styrs främst av det partnerskapsavtal mellan AVS-länderna och EU som undertecknades i . Inom ramen för detta förs en löpande politisk dialog angående frågor om mänskliga rättigheter. Vid möten med företrädare för den mauretanska regeringen har frågan om slaveri lyfts fram av de EU-länder som är representerade i . och EU kommer fortsatt ställa tydliga krav på vad gäller vikten av ökad respekt för de mänskliga rättigheterna.
frs · GS12232 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:232 om incitament för högre utbildning har frågat utbildningsministern hur incitamenten för människor från icke-akademisk bakgrund att studera på högskolenivå kan stärkas. Att bekämpa den sociala snedrekryteringen till högskolan är ett av de högst prioriterade målen för regeringens utbildningspolitik. En rad åtgärder har vidtagits för att på ett aktivt sätt bredda rekryteringen och öka mångfalden. Den stora utbyggnaden av antalet högskoleplatser som skett har inneburit att mer än dubbelt så många har möjlighet att studera på högskolan jämfört . Ett generöst studiemedelssystem, som dessutom förstärkts , har därtill bidragit till att öppna vägen för studenter som annars inte skulle ha haft råd att studera. Flera viktiga initiativ för att bredda rekryteringen föreslogs i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15), som antogs av . I enlighet med dessa har en ny bestämmelse införts i högskolelagen om att universiteten och högskolorna aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan (1992:1434). Den så kallade basårsutbildningen, som varit ett framgångsrikt rekryteringsinstrument, har breddats och för att underlätta övergången mellan gymnasieskola och högskola kan universitet och högskolor anordna en så kallad collegeutbildning i samarbete med vuxenutbildning. Vidare har lärosätenas IT-stödda distansutbildning samordnats inom , vilket inneburit att geografiska hinder för högskolestudier kunnat begränsas och att nya grupper fått möjlighet till högskolestudier. I enlighet med Den öppna högskolan inrättade regeringen också den rekryteringsdelegation som nämner i sin fråga, för att ge extra stimulans till lärosätenas arbete med breddad rekrytering. Delegationen anvisades för att stödja olika projekt för breddad rekrytering under perioden 2002@2004. Rekryteringsdelegationen höll sin avslutningskonferens där man sammanfattade det lyckosamma arbete som de gångna tre åren inneburit. Slutrapporten från delegationen visar att en stor aktivitet nu råder på landets lärosäten i syfte att främja mångfald och motverka den sociala snedrekryteringen. Slutrapporten innehåller också en rad rekommendationer för framtiden. Att bryta den sociala snedrekryteringen är ett svårt och långsiktigt arbete. Desto mer positivt är det att regeringens åtgärder redan givit resultat. Andelen studenter från arbetarhem har ökat från av nybörjarna till . Antalsmässigt är det nära en fördubbling. I finns starka drivkrafter för den enskilde att studera. Enligt en nyligen publicerad rapport från , Education at a Glance 2004, var arbetsinkomsten i för personer med högskoleutbildning högre än för personer utan högskoleutbildning. Arbetet med att motverka den sociala snedrekryteringen kommer att vara fortsatt högt prioriterat av denna regering. Det är ett arbete som kräver uthållighet. Regeringen avser att i den kommande högskolepolitiska propositionen behandla frågan om hur arbetet kan fortsätta.
frs · GS12233 · 2004-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:233 om arbete för utländska studenter Axel Darvik har frågat dåvarande utbildningsminister vilka åtgärder han tänker vidta för att förändra regeringens inställning till utländska studenter och arbete. Arbetet är så fördelat inom att det är jag som ska besvara frågan. Det är viktigt att inflödet av utländska studenter och doktorander ökar i . Utländska studenter är en tillgång för undervisnings- och forskningsmiljöernas utveckling och kvalitet vid svenska lärosäten. De bidrar till att stärka den internationella miljön och mångfalden och därmed främja förståelsen för andra kulturer och traditioner. De utländska studenterna antas till högskolan enligt samma regler som svenska sökande. Vad gäller frågan om tillträde till den svenska arbetsmarknaden för tredjelandsmedborgare, tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över nuvarande regelverk för arbetskraftsinvandring. Syftet är att ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Inom ramen för det övergripande uppdraget pekas det i kommitténs direktiv ut en rad mer specifika deluppdrag. Bland annat ska kommittén överväga reglerna kring gäststudenters möjligheter att stanna kvar i och arbeta efter avslutade studier. Kommittén ska lämna ett delbetänkande och ett slutbetänkande . Mot bakgrund av ovan redovisade kan jag inte se anledning till några ytterligare åtgärder från min sida.
frs · GS12234 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:234 om illegal handel med reptiler har frågat mig vad jag avser att göra för att uppmärksamma och stoppa den plågsamma illegala handeln med reptiler till . Det är enligt Statens jordbruksverks föreskrifter tillåtet att föra in reptiler i landet under vissa villkor, bland annat att importören är registrerad hos och att djuren är uppfödda i fångenskap. Hur reptiler ska hållas regleras också i föreskrifter utfärdade av verket. För införsel av reptiler gäller utöver föreskrifter även EG:s förordning om artskydd (rådets förordning (EG) nr 338/97), med restriktioner beträffande införsel av utrotningshotade och skyddade arter. har befogenheter att kontrollera införseln av djur enligt smugglingslagen (2000:1225) och inregränslagen (1996:701). Enligt ökar intresset bland allmänheten för att hålla reptiler. Ett tecken på detta är att antalet personer som registrerats som importörer av reptiler har ökat avsevärt . Medierna har uppmärksammat fall där djurhandlare kringgår regler och smugglar in viltfångade djur. och har inlett ett utökat samarbete för att effektivisera hanteringen av misstänkta fall av djursmuggling. Avsikten med samarbetet är bland annat att förbättra rutiner och öka utbildning av handläggare, utredare och åklagare. Att reptiler smugglas in i landet är allvarligt, även om det är svårt att få säker kännedom om hur stor den olagliga handeln är. Dels finns ett djurskyddsproblem i och med att djuren transporteras på ett olämpligt sätt utan hänsyn till deras behov. Dels finns risker för utarmning av faunan om handel sker med utrotningshotade arter. Slutligen föreligger också risker för människor om farliga giftiga arter hanteras av människor utan tillräckliga kunskaper. Jag bedömer inte att det finns behov av att ändra lagstiftningen om införsel av reptiler till . Jag följer dock denna fråga och utesluter inte att åtgärder kan vara nödvändiga för att uppmärksamma och stävja den illegala införseln av reptiler till landet.
frs · GS12235 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:235 om dumpning av torsk vid fiske på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med problemet med regelverket som leder till att ca fisk dumpas . Jag vill inledningsvis påtala att visserligen är fisk en hög siffra, men det som inte framgick av TV-reportaget var att en stor del av detta är fisk som inte går att sälja som exempelvis lerskädda och småfisk av olika slag som inte får landas med mera. Enbart torsk uppgår till omkring , men det mesta av detta är osäljbar småtorsk som måste kastas överbord. Det har varit, och är fortfarande, ett problem att denna mängd småtorsk måste slängas överbord, men dessa kvantiteter har minskat successivt allteftersom mer selektiva redskap och större maskor införs. Ett annat problem, som inte heller belystes i TV-inslaget, är att det speciellt kan inträffa att de tilldelade kvoterna av torsk eller något annat fiskslag är uppfiskade medan man fortfarande har kvoter kvar av andra fiskslag. De fiskslag där de tilldelade kvoterna är slut måste fiskare då kasta tillbaka i havet. Detta är givetvis ett problem som vi arbetat med både nationellt och på EU-nivå för att råda bot på. Att som föreslår reglera fisket genom ansträngning, i stället för kvoter, exempelvis genom att få ta allt man fångar har införts bland annat på där det tycks fungera utmärkt. Emellertid har en annan situation än gemenskapen eftersom de har helt egna fiskevatten. Inom EU hindrar det nuvarande systemet med relativ stabilitet, det vill säga att varje medlemsland har en viss andel av varje kvoterat fiskslag, att införa ett rent ansträngningssystem. Emellertid har vi inom gemenskapen infört en kombination av ansträngnings- och kvotsystem i , och för att komma till rätta med detta men även andra problem. Ett annat sätt är även att bättre anpassa de beslutade kvoterna till proportionerna på de kvantiteter som fångas. Detta gjorde vi exempelvis senast i då årets kvoter sattes, där vi höll ned kvoterna för bland annat kolja, sej och tunga med hänsyn till inblandningen av torsk. Jag avser således att vara fortsatt drivande både nationellt och på EU-nivå för att komma till rätta med dessa problem.
frs · GS12236 · 2004-11-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:236 om ekonomiska aspekter på sex- och människohandel har frågat finansministern om han avser att ta initiativ i olika internationella forum för att synliggöra de ekonomiska aspekterna på prostitution och människohandel. Ansvaret för samordningen av regeringens jämställdhetspolitik ligger på mig, så det är jag som svarar på denna fråga. Arbetet med att bekämpa prostitution och handel med människor är ett av regeringens fokusområden för jämställdhetspolitiken och är en prioriterad fråga för regeringen. Arbetet mot prostitution och människohandel förutsätter insatser inom en rad olika områden . Regeringen har påbörjat arbetet med att utarbeta en nationell handlingsplan för det fortsatta arbetet med att bekämpa prostitution och handel med människor för sexuella ändamål, särskilt kvinnor och barn. Handlingsplanen kommer att inbegripa en rad olika insatser på nationell, regional och internationell nivå, till exempel åtgärder för att motverka efterfrågan på människor, särskilt kvinnor och barn, för prostitutionsändamål, stöd och skydd till offer och utveckling av arbetet inom polisen och rättsväsendet. Den är också pådrivande i arbetet med att bekämpa prostitution och människohandel på internationell nivå. Som exempel kan nämnas den nordisk-baltiska aktionsgruppen mot människohandel som verkar för att den politiska prioriteringen av frågan upprätthålls i de nordiska och baltiska länderna. Det pågår också en insats i som syftar till att utarbeta och genomföra åtgärder för att motverka efterfrågan på kvinnor och barn för prostitutionsändamål i de nordliga delarna av , och . Regeringen har dessutom beslutat om en strategi för bekämpning av människohandel inom ramen för internationella utvecklingssamarbete. Då i internationella sammanhang för fram nödvändigheten för länder att vidta åtgärder för att begränsa efterfrågan och därmed prostitutionsindustrins utvidgning av marknaden visar vi också att vi inte accepterar prostitutionsindustrin som en legitim ekonomisk sektor. för fram en intressant fråga. Att synliggöra de ekonomiska aspekterna av prostitution och människohandel är viktigt. Vi vet att den globala prostitutionsindustrin omsätter enorma summor pengar. En gemensam uppskattning av de ekonomiska aspekterna av prostitution och människohandel förutsätter en gemensam syn på vilka som tjänar på prostitution och människohandel. planerar regeringen inga särskilda åtgärder för att synliggöra de ekonomiska aspekterna av prostitution och människohandel, men jag ser goda möjligheter att lyfta problematiken i internationella sammanhang, till exempel inom EU och FN.
frs · GS12237 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:237 om officerselevers krav på examen har frågat mig vad jag avser att göra för att tillgodose de krav på avslutad utbildning som ställs av de officerselever som alldeles innan sin examen drabbas av en eventuell nedläggning av utbildningen. Jag vill påminna om att arbetsgivarpolitiken i staten är delegerad till myndigheterna och att regeringen därför bör lämna åt myndigheten att avgöra vilket behov det finns av personal och hur man når dessa personalmål. Regeringen konstaterade i propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5) att ett fungerande personalförsörjningssystem kan vara den enskilt viktigaste förutsättningen för att Försvarsmakten ska kunna lösa sina uppgifter. Regeringen klargjorde även att personalfrågorna under överskådlig framtid kommer att vara centrala för försvarsreformen och att en fortsatt god rekryteringskraft är en förutsättning för den personella kvaliteten. Denna syn delar Försvarsmakten och har som grund för sitt fortsatta reformarbete. Den stora omställningen som pågår medför att Försvarsmakten står inför flera viktiga beslut och avvägningar som kommer att beröra många människor. Det är viktigt att man i dessa avvägningar tar hänsyn, så långt det är möjligt, till alla de individer som förändringarna får konsekvenser för.
frs · GS12238 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:238 om den utrikespolitiska rapporteringen hos har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få till stånd en oberoende utredning om opartiskheten i den utrikespolitiska rapporteringen i . () är ett oberoende radioföretag med uppdrag i allmänhetens tjänst. Regelverket för finansiering och organisation av företaget liksom de generella riktlinjer för programverksamheten som ges av regering och riksdag, syftar till att garantera att företaget kan erbjuda ett mångsidigt och oberoende programutbud av hög kvalitet. Ett grundläggande villkor i SR:s sändningstillstånd är att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i ljudradion. I det nu gällande sändningstillståndet finns särskilda villkor för SR:s nyhetsverksamhet och samhällsbevakning vilka ska utgå från olika perspektiv. Nyhetsverksamheten ska bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer kommer till uttryck i olika program. SR ska vidare meddela nyheter, stimulera till debatt, kommentera och belysa händelser och skeenden och därvid ge den allsidiga information som medborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor. Det är inte regeringen utan och TV som har i uppgift att övervaka genom granskning i efterhand om sända program står i överensstämmelse med villkoren i sändningstillstånden. Nämndens granskning kan ske efter anmälan eller på eget initiativ.
frs · GS12239 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:239 om militära övnings-och skjutfält har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att upphäva "riksintresset" och för att förhindra att nedlagda övnings- och skjutfält utgör en broms för fortsatt landsbygdsutveckling. utgår i sin fråga från Remmene skjutfält utanför i . Regeringen har behandlat frågor om Försvarsmaktens övnings- och skjutfält i propositionen Försvarsmaktens grundorganisation (prop. 2004/05:43). Regeringen anser i propositionen att övnings- och skjutfälten är av central betydelse för att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva den befintliga insatsorganisationen och en framtida insatsorganisation med de förhållanden som då kan råda. Jag vill framhålla att det, mot bakgrund av övnings- och skjutfältens betydelse för möjligheterna att utbilda och öva förband, är Försvarsmakten som bestämmer vilka fält som ska bibehållas respektive avvecklas. I Arbetsgruppen underlag till Försvarsdepartementet @ som utgjorde ett av underlagen till proposition 2004/05:43 @ redovisas Försvarsmaktens övnings- och skjutfält. Av denna redovisning framgår att Remmene skjutfält ska avvecklas. är statens ägarföreträdare när det gäller försvarets fastigheter. Det är därför som svarar för att Remmene skjutfält avvecklas sedan Försvarsmakten sagt upp hyresavtalet till fältet. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder med den inriktning anger.
frs · GS12240 · 2004-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:240 om Byggnads- och reparationsberedskapens driftvärn har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att kompetensen inom Byggnads- och reparationsberedskapens driftvärn inte avvecklas utan ses som en värdefull resurs inom det svenska försvaret. Driftvärnet har reducerats kraftigt de och dess numerär uppgår till färre än 2000 personer. Driftvärnets kostnader har främst delats mellan Försvarsmakten, , samt vissa kommuner och företag. Försvarsmakten har konstaterat att dagens driftvärn inte är anpassat för den hotbild som styr utvecklingen av de övriga delarna av myndigheten och civila myndigheter förutsätts lösa sina egna uppgifter under fred och kris, möjligen med bistånd av Försvarsmakten. Försvarsmakten och anser att driftvärnet bör avvecklas och regeringen delar myndigheternas uppfattning i denna fråga. Det positiva engagemang som finns hos driftvärnets medlemmar kan förhoppningsvis i viss utsträckning även framöver komma samhället till godo genom medverkan i hemvärnet och de frivilliga försvarsorganisationerna.