ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111082 · 2004-04-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1082 av () till kulturminister om mediekoncentrationslag lider den svenska tidskriftsmarknaden av stora demokratiproblem. Hundratals titlar har lagts ned eller stoppats och mängder av mindre förlag har tvingats i konkurs. Orsaken är att några få storförlag genom ägandet av den dominerande distributören, Tidsam, har givits rätt att näst intill godtyckligt välja vilka tidskrifter som ska få nå läsarna och vilka som ska stoppas. Detta är en stor demokratifråga som det varit väldigt tyst om. har motionerat i frågan , senast i motion K388. Frågan har behandlats som en konkurrensfråga, men vi anser att det i högsta grad också är en tryck- och yttrandefrihetsfråga och att distributionen bör utredas ur dessa aspekter. Dagens situation, där lagstiftningen i praktiken medför en begränsning av tryckfriheten, måste förändras. lade fram ett antal intressanta förslag (SOU 1999:30). Regeringen ansåg, i den lagrådsremiss som kommitténs arbete resulterade i, att kommitténs förslag i stort sett var bra, men "att periodiska tryckta skrifter i allmänhet bör omfattas av den nya lagen". instämmer i detta tillsammans med flera tunga remissinstanser som menar att det är olämpligt att begränsa tillämpningsområdet så som kommittén föreslagit. Tyvärr har regeringen ännu inte kommit med något förslag i den riktning som kommittén och lagrådsremissen föreslår. Jag vill därför fråga om ministern avser att verka för en mediekoncentrationslag.
fr · GR111083 · 2004-04-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1083 av () till statsrådet om tillämpning Återkommande uppmärksammas fall där asylsökande, efter att ha etablerat sig i vårt samhälle, i enlighet med utvisas till det land dit de först anlänt. Ofta utvisas de även från detta land och hamnar i en rent inhuman situation. Ett exempel på ovanstående har uppmärksammats i halländska medier. En man som flytt från via har utvisats från till . Mannen hade både bostad, arbete och ett fungerande socialt liv i . Efter utvisningen från befinner han sig i en människoförnedrande situation, bostadslös, utsatt för våld och utlämnad till ett liv på gatan. För mannens bekanta, arbetskamrater och många andra är utvisningen helt obegriplig och inhuman. är inte problemfri. Flera medlemsstater tolkar flyktingbegreppet på annat sätt än . I praktiken innebär det att en asylsökande som i skulle ha kunnat få flyktingstatus kan, i enlighet med , utvisas till ett land med en snävare tolkning av flyktingbegreppet, och på så sätt utvisas därifrån. finns det en möjlighet för att välja att pröva ett asylärende i stället för att tillämpa . Amnesty har påtalat att i större utsträckning bör utnyttja denna rätt för att undvika att asylsökande hamnar i stater som har en striktare lagstiftning. Det kan inte vara förenligt med grundläggande mänskliga rättigheter och svensk human flyktingpolitik att utsatta människor förvisas till ett liv i förnedring. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att i större utsträckning utnyttjar möjligheten att pröva ett asylärende i stället för att tillämpa ?
fr · GR111084 · 2004-04-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:1084 av () till justitieminister om åklagarmyndighetens organisation I samband med proposition och i debatt om justitieutskottets betänkande 1995/96:JuU13, Ny åklagarorganisation, gavs försäkringar att åklagarverksamheten skulle bedrivas i oförändrad omfattning. Ett citat från debatten: "Det kommer att bedrivas åklagarverksamhet på samma antal platser som ." Men riksdagsbeslutet var en kompromiss behäftad med tveksamheter om bland annat åklagarväsendets verkställande av beslut, påverkan på rättsväsendets övriga lokala myndigheter och samhällspåverkan i stort. Vi kritiker blev snabbt sannspådda. Ett exempel på att ytterligare steg nu tas mot ökad centralisering är att chefsåklagaren i använder reseavståndet till tingsrätten i som ett argument för att den bör läggas ned. Enligt min uppfattning strider en sådan argumentation mot det nämnda riksdagsbeslutet. Jag vill därför fråga justitieministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att riksdagsbeslutet om åklagarverksamhet ska efterlevas på ett bättre sätt.
fr · GR111085 · 2004-04-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:1085 av () till statsrådet om avvisning av människor som riskerar dödsstraff För sedan kom avvisningsbeslutet från . Avvisningsbeslutet har tagits trots att är dömd till dödsstraff i sitt hemland , ett land som inte drar sig för brott mot de mänskliga rättigheterna. Att avvisa en asylsökande som riskerar dödsstraff är ett brott mot de mänskliga rättigheterna och ett brott mot svensk lag. Ett brott som gör sig skyldig till. har en säker dödsdom framför sig då domen i är fastställd. Oavsett om är skyldig för det brott han anklagas för i sitt hemland är det olagligt enligt svensk lag och internationella konventioner att avvisa någon som riskerar dödsstraff. Det är oerhört allvarligt att fattar ett sådant beslut. Med anledning av ovanstående tragiska och otäcka avvisningsbeslut vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ingen människa ska sändas tillbaka till länder där de riskerar dödsstraff eller tortyr?
fr · GR111086 · 2004-04-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1086 av () till jordbruksminister om återväxten inom lantbruks- och skogsnäringen Det råder en ojämn åldersfördelning inom jord- och skogsbruksnäringen. För att trygga framtiden är det viktigt att inspirera ungdomar från både landsbygd och stad till studier vid naturbruksgymnasium, samt ge bättre förutsättningar för att bedriva lantbruk och skogsbruk i . Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att trygga återväxten inom svensk lantbruks- och skogsnäring?
fr · GR111087 · 2004-04-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1087 av () till jordbruksminister om burhönsens framtid Under påskhelgerna ökar äggätandet. De flesta konsumenter köper dessutom helt ovetandes ägg från höns i burar. Detta trots att enligt den svenska djurskyddslagen skulle värphönsen varit ute ur burarna 1999. Men sanningen blev en annan. De flesta är nämligen kvar i burarna. sitter över en halv miljon höns i gamla helt olagliga burar. De får aldrig se dagsljus, sträcka vingarna eller värpa sina ägg naturligt. De stressas i burarna, hackar varandra och drabbas av diverse åkommor på grund av den ohälsosamma miljön. Svensk djurskyddslag måste nu på allvar gälla även för hönorna. Inga dispenser borde få delas ut för fortsatt burhållning. Vad avser jordbruksministern att göra för att den svenska djurskyddslagen ska gälla och hönsen komma ut ur burarna?
fr · GR111088 · 2004-04-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1088 av () till utrikesminister om krisen i Det västafrikanska landet har länge brottats med interna konflikter. Den senaste månaden har dock konflikterna eskalerat. rapporterar att polisstyrkor i landet gjort sig skyldiga till både otaliga summariska avrättningar tillika godtyckliga gripanden under kravallerna . Inrapporterade uppgifter finns också om förekomsten av massgravar. startade blodiga sammanstötningar mellan oppositionsanhängare och regeringstrogna styrkor. Enligt ordföranden i människorättsrörelse (MIDH) Amourlaye Touré blev 200 personer ihjälskjutna, medan oppositionsledaren och förre presidenten hävdade att mellan 350 och 500 dödades i våldsamheterna. Fredsprocessen sägs av många bedömare kommer att ha stannat av helt efter dessa infernon. Vad avser utrikesministern att göra för att få det internationella samfundet att stoppa övergreppen och våldet i ?
fr · GR111089 · 2004-04-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1089 av () till utrikesminister om folkmordet i I en rapport som publicerades presenterar den amerikanska människorättsorganisationen en rad allvarliga iakttagelser om läget för mänskliga rättigheter i i västra . I rapporten skriver organisationen att sudanska regeringsstyrkor gör sig skyldiga till mord, våldtäkt och plundring i mycket stor och ökande omfattning. Situationen har också föranlett att EU uttalat sig om situationen i landet. Dessa övergrepp riktas mot civila som är av samma etniska bakgrund som rebellgrupper i landet och beskrivs som ett folkmord i det tysta. Konflikten, som bottnar i en kamp om jord och resurser, har pågått mellan arabiska och afrikanska folkgrupper. Konflikten beskrivs bland annat av FN som "världens största humanitära katastrof". Med anledning av det ovan sagda vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta, i första hand inom EU, för att garantera befolkningens säkerhet i västra samt bidra till en fredlig lösning av konflikten?
fr · GR111090 · 2004-04-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1090 av () till utrikesminister om situationen i Folket i har lidit . Landet som är sista koloni har varit ockuperat av . Fredsprocessen och vägen mot ett självständigt land har ständigt kantats av konflikter och problem. Det senaste försöket till stabilitet, nämligen FN-resolution , som stöder den tidigare Bakerplanen, antogs med total enhällighet av säkerhetsrådet och ska enligt dessa instanser genomföras. Västsahariska Polisario har sagt ja, medan motparten vägrar. Förutom denna politiska problematik står landet inför akut matbrist i flyktinglägren. varnar för svältkatastrof , då de flesta matinsatserna för tillfället går till och . Vad avser utrikesministern att göra i vad gäller både svältsituationen och efterföljande av FN-resolutioner?
fr · GR111091 · 2004-04-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1091 av () till utrikesminister om utrikesminister besök i har ökat sin kärnvapenkapacitet betydligt. har full nukleär förmåga och kan avlossa robotar från marken, luften och havet. satsar starkt på militär upprustning. De samlade militärutgifterna uppges öka med . Landet utvecklar sina möjligheter att utsträcka militär förmåga utanför det egna området, till exempel genom ny långdistansmissilsteknik. Landet arbetar aktivt för att skaffa sig ny kapacitet också vad gäller stridsspetsar. har återkommande hotat det demokratiska med missiler. måste markera avstånd från kärnvapenprogram vid varje officiell kontakt med landets ledare. Bristande tydlighet mot vad gäller landets kärnvapens- och missilspolitik är långsiktigt riskabel. Tystnad riskerar att sända en signal att omvärlden accepterar landets nukleära rustningar. Har utrikesministern tagit upp frågan om kärnvapenprogram när utrikesminister besökte ?
fr · GR111092 · 2004-04-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1092 av () till statsrådet om sänkt egenavgift för demokratiutveckling Det är av stor vikt att förbättra situationen i , den enda kvarvarande diktaturen i . Det är angeläget att utöka samarbetet och skapa ytterligare kontakter mellan föreningslivet i och i . har enskilda organisationer fått full finansiering från Sida för att bedriva projekt som främjar demokratiutvecklingen i . hade gärna sett att den situationen bestod till skillnad från nuläget då svenska organisationer betalar av projektkostnaderna själva i så kallade egenavgifter. Detta tog jag upp i interpellation 2003/04:175 och biståndsministern avvisade då det förslaget. Däremot sade sig ministern vara beredd att sänka egenavgifterna generellt för föreningssamarbete inte bara med utan även med andra länder. Det skulle i viss mån tillgodose krav att underlätta folkrörelsebistånd i alla diktaturer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga biståndsministern: När har biståndsministern för avsikt att sänka egeninsatsen till och därmed öka stödet till organisationer som arbetar med demokratiutveckling?
fr · GR111093 · 2004-04-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:1093 av () till utbildningsminister om invandrares utbildning för hantverksyrken Bristen på hantverkare gör sig alltmer påmind i och det tycks vara svårt att få ungdomar att påbörja olika hantverksutbildningar. så har tagit emot invandrare som i sina hemländer förvärvat gedigna yrkeskunskaper, men av olika anledningar har svårt att komma i gång med att praktisera sina yrkeskunskaper i . Därför känns det angeläget att tillskapa olika modeller för att få i gång denna resurs inom hantverksyrkena. En modell som med framgång tillämpas i är en gesällutbildning för djurskötare. Där får invandrare med jordbruksbakgrund utbildning på gårdar , och får de undervisning på naturbruksgymnasium. Denna modell borde kunna översättas till flera hantverksyrken och underlätta för invandrarnas yrkesutövning. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att underlätta för hantverksutbildade invandrare att med hjälp av utbildning i få möjlighet att utöva sitt yrke?
fr · GR111094 · 2004-04-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1094 av () till jordbruksminister om fiskekontroller och byråkrati Fisket och därmed också fiskeripolitiken har varit i fokus . Jag är övertygad om att alla berörda parter har en ambition att säkerställa tillgång till fisk och därmed också möjliggöra ett framtida yrkesmässigt fiske. Ambitionen att komma dithän har dock fört med sig en orimlig byråkrati. är nästan lika många sysselsatta med att övervaka fisket som de som bedriver fisket. Enligt uppgift arbetar i uppskattningsvis 1000 personer yrkesmässigt som fiskare på båtar . finns det 980 myndighetspersoner som övervakar dessa yrkesfiskare. Dessa tjänstemän är anställda vid kustbevakning och , fiskeansvariga på , personal på samt inom fiskedirektorat. Övervakningen av det svenska yrkesfisket beräknas kosta mer än vad fisket ger i fångster. Övervakningen kostar och då är ändå inte och kostnader inräknade. Den nya fiskekontrollanten som ska finnas ombord på alla fartyg kommer att kosta per dag och per fartyg. Dessa medel kommer att belasta EU-kollektivet. Har statsrådet för avsikt att se över fiskekontrollens organisation så att kontrollerna framöver kommer att samordnas och effektiviseras i stället för att svälla ut och få nuvarande orimliga proportioner?
fr · GR111095 · 2004-04-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1095 av () till utbildningsminister om kompetens i lärarkåren Trots att skollagen föreskriver att gymnasierna ska sträva efter att rekrytera forskarutbildade lärare och propositionen 1990/91:85 utgick från att skolväsendet ska sysselsätta minst lika många forskarutbildade lärare 1990/91 så försummar flertalet gymnasier detta rekryteringsarbete totalt. De forskarutbildade gymnasielektorerna har numera nästan helt försvunnit. fanns det 861 lektorer anställda i den svenska skolan. fanns det 511 lektorer i skolan i , varav 400 arbetade heltid. Går man längre tillbaka fanns det ett par tusen lektorer verksamma i svensk skola. Det finns få möjligheter för lärare att genom högre studier och forskning kvalificera sig för nya tjänster. Möjlighet till kompetenshöjning och fler karriärvägar för lärare är en nödvändighet om skolan ska kunna attrahera kompetent och engagerad personal. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa en ökning av antalet lektorstjänster i gymnasieskolan?
fr · GR111096 · 2004-04-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1096 av () till utbildningsminister om individuella programmet När förslaget till ny gymnasieskola presenterades slog utbildningsminister på trumman för satsningen på elever på det individuella programmet. "Det måste finnas utrymme att satsa på de elever som har det tuffast i gymnasieskolan" sade . Många trodde då att det var nya, färska pengar som skulle till. Men det har visat sig att kommunerna tvingas lägga Wärnerssonpengar på gymnasiet. Därmed har gått från utlovad satsning på de gymnasieelever med behov av stöd till en passiv omfördelning av medel. meddelade utbildningsminister att gymnasiepropositionen är uppskjuten till dess att vårbudgeten är presenterad. "Huvudorsaken är att det här är en reform som kostar pengar. Det blir en fråga om vilket utrymme som finns framöver" sade . Från Socialdemokraternas stödpartier har det i medierna talats om till det individuella programmet. Av dem syns inget. När vårpropositionen nu kommit finns inga satsningar eller omfördelningar , 2005 eller 2006. Min fråga till utbildningsministern är därför: Avser utbildningsministern att verka för en satsning på gymnasieskolans svagaste elever?
fr · GR111097 · 2004-04-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1097 av () till utbildningsminister om gränserna för studentkårernas mandat Svenska studenter är enligt lag ålagda att vara medlemmar i studentkårerna vid sina lärosäten. Studenterna är tvungna att betala en obligatorisk avgift till kåren. Studentkårerna fyller en viktig funktion för att bevaka studenters rättigheter vad gäller utbildning och vad gäller studiesociala frågor. Dock finns ingen klar definition av kårernas mandat. Det gör att kårer, finansierade av tvångsanslutna och icke tillfrågade studenter, via sina avgifter kan få betala arrangemang vars karaktär ligger fjärran från studentfrågorna. Evenemangen kan till och med vara av partipolitisk eller annars kontroversiell karaktär. Ett exempel är universitets studentkår som arrangerar en temadag om . Programmet för tankarna till en extrem ståndpunkt omfattad av politiker av närmast fundamentalistisk karaktär. Det kan knappast anses vara angeläget för studenterna att en kår arrangerar ett sådant evenemang som så uppenbart saknar koppling till studentfrågorna. Det finns all anledning att klargöra vilket mandat studentkårerna har. Då är det också möjligt att se i vilka avseenden regelverket behöver förtydligas för att öka studenternas inflytande över utbildnings- och andra studentfrågor. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att förtydliga studentkårernas mandat i regelverket?
fr · GR111098 · 2004-04-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1098 av () till statsrådet om mikrobicider Insatser som förebyggande arbete, tillgång till bromsmediciner och ett vaccin behövs i kampen mot hiv/aids. Både män och kvinnor behöver tillgång till skyddsmedel som de själva har kontroll över. För män finns kondom och finns också en kvinnlig kondom, femidom. Men det finns även förhoppningar om att mikrobicider kan bli ett ytterligare alternativ. Mikrobicider är kemiska medel i former som kräm och gele som ska verka som en barriär mot ospecifika eller ett specifikt virus och därmed i förlängningen skydda mot hiv/aids. Forskningen om mikrobicider har varit begränsad trots att dessa skulle vara ett välkommet alternativ. Mot den bakgrunden uppstår frågan om mikrobicider stöds genom bistånd. Avser biståndsminister att vidta några åtgärder för att anslag till forskning om mikrobicider anslås?
fr · GR111099 · 2004-04-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1099 av () till statsminister om kontakter med och den svenske medborgaren på Guantánamobasen Statsministern kommer träffa president. Vid tidigare tillfällen har regeringen uttryckt att man i alla kontakter med avser att ta upp frågan om den svenska medborgare, , som av olagligen sitter inspärrad på Guantánamobasen, . Enbart när öppet och tydligt ställt krav gentemot har Guantánamofrågan substantiellt flyttats framåt. Det tydligt artikulerade kravet på frigivande från regeringens sida ledde till exempel till att ambassadör för dylika frågor besökte . Då rättsskandalen bara blir större för sitter inspärrad utan att anklagelser riktats mot honom är det nu läge för att den än tydligare markerar sin ståndpunkt i frågan. Statsministern har inte tidigare tydligt riktat kravet om frigivande, och mötet med ger en möjlighet att göra detta. Även andra diplomatiska åtgärder kan vara nödvändiga att avisera vid mötet med president. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsministern på vilket sätt han avser att ta upp frågan om och de andra Guantánamofångarna vid sitt möte med president.
fr · GR111100 · 2004-04-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1100 av () till justitieminister om barn som bevittnat våld i närstående relationer interpellerade jag justitieministern om vilka åtgärder regeringen hade för avsikt att vidta för att barn som bevittnat våld i nära relationer ska betraktas som brottsoffer. I sitt svar ansåg justitieministern att det fanns skäl att ytterligare analysera möjligheten till en utvidgning av det straffrättsliga skyddet av barn i dessa situationer. I den presenterade forskningsrapporten som bevittnat våld mot mamma av och framgår mycket tydligt behovet av kvalificerad bedömning och behandling, större samordning mellan myndigheter och organisationer samt en förändrad lagstiftning. Det unika forskningsprojektet har skett i samarbete med kvinnojourerna i och visar att av barnen har fått känslomässiga störningar. har varit i samma rum som föräldrarna när misshandeln skedde. Över hälften av barnen har dessutom själva blivit fysiskt misshandlade. Forskarna pekar på behovet av en organiserad hjälp för barnen. Det råder fortfarande bristande kunskap att se dessa barn inom förskola och BVC och det finns brister i anmälningsrutiner till . Forskarna pekar också på avsaknad av tillräckligt bra verktyg hos socialtjänst och barnpsykiatri. Ett stort problem är de hinder till behandling för utsatta barn som kan förekomma när ena föräldern vid delad vårdnad vägrar att godkänna en sådan åtgärd. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att ge barn som bevittnat våld i hemmet chans till hjälp, läkning och återupprättelse?
fr · GR111101 · 2004-04-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1101 av () till justitieminister om soft air guns och vapenattrapper Så kallade soft air guns och vapenattrapper kan köpas i helt vanliga butiker, och detta för bara några hundralappar. Denna typ av varor finns till för olika typer av lek. Under olyckliga omständigheter kan dock leken medföra allvarliga skador på hud och ögon och på nära håll faktiskt med dödlig utgång vid träffar i särskilt känsliga punkter. På grund av vapenattrappers likhet med riktiga vapen så har de använts för att utföra brott. Det är därför av allmänt intresse att se till att inget annat än vapen kan förväxlas med vapen. Det torde inte finnas mycket belägg för att soft air guns och vapenattrapper är något som är av stor nytta för varken det allmänna eller den enskilde, utan på det stora hela med nuvarande bestämmelser måste anses medföra stora risker. Min fråga till justitieminister är: Avser ministern att verka för att lagstiftningen rörande soft air guns och vapenattrapper skärps?
fr · GR111102 · 2004-04-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:1102 av () till försvarsminister om utbildning av civilpliktiga brandmän skola för utbildning av brandmän på i kommun i och i har utbildning för civilpliktiga brandmän från hela landet. Det har spekulerats kring att denna verksamhet eventuellt ska försvinna. På är en stor del av hela skolans kärnverksamhet uppbyggd kring utbildningen av civilpliktiga brandmän. Dessa fyller en viktig funktion för att bemöta de civila hot och faror som kan uppstå i vårt samhälle. Dessa bör mötas av civila insatser, ej militära. Om utbildningen av civilpliktiga brandmän lades ned skulle det, förutom funktionsbehovet, betyda att ett antal jobb skulle försvinna och det i en bygd som behöver fler, inte färre, arbetstillfällen. Vad avser ministern att göra för att utbildningen av civilpliktiga brandmän får fortsätta vid räddningsskolan i ?
fr · GR111103 · 2004-04-22 00:00:00 — Fråga 2003/04:1103 av () till justitieminister om diskriminering i rättsväsendet Rattfulla invandrare döms till hårdare straff än rattfulla med svensk bakgrund, enligt en undersökning som program Kaliber gjort. Detta trots att rattfulla svenskar hade både högre promillehalt och fler noteringar i registret jämfört med personer med utländsk bakgrund. Undersökningen visar ett allvarligt exempel på diskriminering. Är detta ett enskilt område där vi inte är lika inför lagen, eller är det praxis i hur domstolar dömer? Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att rättsväsendet ska fungera lika för alla?