ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121130 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1130 om rätten att välja äldreomsorg har frågat mig om på vilket sätt jag avser att verka för en äldreomsorg som ger den enskilde tydliga rättigheter att välja var man vill bo och som ger en värdighet och trygghet oavsett var man bor i . I frågan refereras till ett enskilt fall och domar i detta ärende. Av väl kända skäl kan jag som minister inte kommentera enskilda ärenden och rättsfall. Enligt socialtjänstlagen har den enskilde som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd för sin försörjning och för sin livsföring i övrigt av kommunen. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Kommunens insatser ska utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne. Vid val av till exempel särskilt boende ska hänsyn tas, i den mån det är möjligt, till den enskildes önskemål. I de flesta fall verkställs ett beslut om bistånd i den egna kommunen. Om den insats som den enskilde behöver inte finns tillgänglig i kommunen kan kommunen vara skyldig att ordna så att den enskildes behov tillgodoses i en annan kommun. har en person som önskar flytta till en annan kommun, men till följd av ålderdom, funktionshinder eller allvarlig sjukdom har ett varaktigt behov av omfattande vård- och omsorgsinsatser rätt att ansöka om sådana insatser i den kommun han eller hon vill flytta till. En sådan ansökan ska behandlas som om den enskilde var bosatt i inflyttningskommunen. Kommunen har enligt socialtjänstlagen ansvar för att enskilda tillförsäkras en skälig levnadsnivå och ska så långt möjligt ta hänsyn till hans eller hennes önskemål. Jag utgår från att kommunerna försöker beakta den enskildes önskemål och ser inte några skäl att vidta några åtgärder i anledning av frågan.
frs · GR121131 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1131 om kriminalvårdsstatistiken har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kriminalvårdsstatistiken ska visa verkligheten inom svensk kriminalvård. Jag vill inleda med att slå fast att beläggningssituationen inom kriminalvården är besvärlig och påfrestande för såväl intagna som personal. Som svar på fråga ska framhållas att kriminalvården producerar en mängd statistik, löpande såväl som årlig. Statistikens uppgift är bland annat att ge en bild av situationen, en bild som tillsammans med annan information kan ligga till grund för beslut om åtgärder inom ett visst område. avser kriminalvården att inrätta ca 800 platser varav 400 är dubbelbeläggningsplatser som kan användas vid hög beläggning. Avsikten med inrättande av särskilda platser att använda vid tillfälliga beläggningstoppar är just att undvika den typ av tillfälliga lösningar som beskriver i sin fråga till mig. Den stora ökningen av antalet intagna är en stor belastning för kriminalvården, både ekonomiskt och på andra sätt. Trots att statens resurser inte är obegränsade och behoven är många har kriminalvården getts betydande tillskott . Bara har kriminalvården tillförts 370 miljoner extra för att möta det ökade antalet intagna. Dessutom har regeringen i den ekonomiska vårproposition som presenterades föreslagit att kriminalvården ska tillföras ytterligare 200 miljoner . Det är min förhoppning att kriminalvårdens platsutbyggnad snart ska ha kommit i kapp behoven.
frs · GR121132 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1132 om konstitutionella aspekter på propositionen om trängselavgifter har frågat mig vilka synnerliga skäl som jag anser tala för att regeringen ska begära att behandlar propositionen om trängselskatt före sommaruppehållet 2004. konstaterar bland annat att regeringen överlämnade en proposition om trängselskatt till och att det av fastställda sista datumet för framläggande av propositioner som ska behandlas före sommaruppehållet, nämligen , därmed har passerats med . 3§ riksdagsordningen fastställer på förslag av talmannen när propositioner som enligt regeringens mening bör behandlas under det pågående , senast ska lämnas. 4§ samma lag gäller det dock inte bland annat om regeringen anser att det finns synnerliga skäl att lämna en proposition . För att upphandlingen av det tekniska system som ska användas vid uttag av trängselskatt ska kunna avslutas i sådan tid att försöket med trängselskatt kan börja löpa , krävs att har fattat beslut om att införa lagen om trängselskatt . Mot bakgrund härav anser jag att det föreligger synnerliga skäl för att regeringen lämnar propositionen om trängselskatt senare än .
frs · GR121133 · 2004-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1133 om våld mot kvinnor har frågat mig på vilket sätt jag som jämställdhetsminister motiverar beslutet att inte låta arbetsgrupp uppmärksamma allt våld mot kvinnor, inklusive våld i samkönade relationer. Ansvaret för frågan om mäns våld mot kvinnor vilar på flera departement, i första hand och . En arbetsgrupp har tillsatts för att samordna detta arbete. Våld i samkönade relationer är naturligtvis lika allvarligt och faller också inom ramen för arbetet och kommer att behandlas av den interdepartementala arbetsgruppen.
frs · GR121134 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1134 om tillåtlighetsprövning av ny E4 söder om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att genomföra tillåtlighetsprövningen av den planerade nya E4:an mellan och . Jag får varken kommentera eller föregripa utgången i ett enskilt förvaltningsärende men jag vill dock framhålla följande. Regeringens beslut om nationell väghållningsplan föregriper inte den prövning som ska ske enligt . Enligt ska regeringen pröva om nya motorvägar och motortrafikleder ska tillåtas att komma till utförande. Det är angeläget att sådana ärenden handläggs skyndsamt men det är viktigt att stora trafikprojekt får en seriös miljöprövning och att en ny väg får en från olika utgångspunkter lämplig sträckning som inte står i strid med regler. Prövningen syftar bland annat till att så långt det är rimligt begränsa de intrång i andra intressen som måste göras och de skador och olägenheter som människor och miljö kan komma att drabbas av. Beredningen av ärendet angående den nya E4:an söder om pågår och handläggningen av ärendet kommer att ske så snabbt som det är möjligt med hänsyn till de förutsättningar som gäller.
frs · GR121135 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1135 om jaktarrende utan jakt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompensera de markägare som fått ett inkomstbortfall på grund av en ökad rovdjursstam. Efter förslag av i propositionen Sammanhållen rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57) fattade beslut om övergripande mål för en sammanhållen rovdjurspolitik för att säkerställa att björn, järv, lo, varg och kungsörn långsiktigt finns kvar i den svenska faunan. Beslutet innebar bland annat att miniminivåer fastställdes för olika rovdjursarter. Regeringen redogjorde i propositionen för olika effekter av de förslagna miniminivåerna. Det rörde sig om skador orsakade av rovdjuren, påverkan på viltstammarna och konflikter till följd av ökad rovdjursförekomst. Bland annat konstaterades att i de delar av där det finns både björn och varg kan, i områden med glesa älgstammar, det sammanlagda uttaget av älg komma att bli ungefär i nivå med älgreproduktionen. I områden med tätare älgstam kan de båda rovdjursarternas uttag motsvara av det årliga jaktuttaget. När det gällde rådjur bedömdes i propositionen att rovdjursförekomst inte skulle få någon större effekt på människans jakt på rådjur. Inte heller när det gällde mindre vilt bedömdes ökad rovdjursförekomst påverka stammarna i någon större omfattning. I propositionen om sammanhållen rovdjurspolitik konstaterades att det finns konflikter mellan rovdjur och jaktintressen av främst två skäl. Det första är att jägarna kan uppfatta rovdjuren som konkurrenter om vissa bytesdjur och det andra är att rovdjur kan angripa jakthundar. Rovdjursförekomst kan dessutom skapa konflikter som rör värdet av jakträtten eftersom den kan sjunka om det finns en väl etablerad rovdjursförekomst som beskattar det jaktbara viltet. Konflikter mellan jägare och rovdjur är enligt propositionen starkast i de södra delarna av rovdjurens utbredningsområde. Sambandet mellan ökad rovdjursstam och minskad viltstam, däribland det tar upp om jakträttens värde, uppmärksammades således redan i propositionen om sammanhållen rovdjurspolitik. Något förfarande med möjlighet till ersättning på grund av minskat värde på jakträtten infördes inte. konstaterade i stället att viltet enligt 4§ jaktlagen (1987:259) ska vårdas i syfte att bevara de viltarter som tillhör landets viltbestånd och främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämplig utveckling av viltstammarna. I detta ligger att jakträttsinnehavarna utan rätt till ersättning måste acceptera att de jaktbara arternas antal och numerär av olika anledningar kan förändras. Jag avser därför inte vidta någon åtgärd av det slag efterfrågar.
frs · GR121136 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1136 om Visingsöfärjans framtid har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skynda på arbetet med regelförändringar som gör att färjetrafiken mellan och kan övergå i statligt huvudmannaskap. Efter att den så kallade lämnade sitt betänkande har lämnat kompletterande underlag bland annat om färjor. föreslog bland annat att skulle ges rätt att behålla avgifter på de färjor som övergår till statligt underhåll och att de färjor som hanterar gods skulle ges statsbidrag efter särskild förhandling. Utredningen lämnade inget förslag till ändrade regler beträffande platsbokning. Färjor är ofta viktiga för den regionala utvecklingen och har vissa likheter med kollektivtrafik. Varje ö har unika förutsättningar. Det kan gälla befolkning, transportbehov med mera. Jag överväger att behandla frågan om färjorna i samband med en kommande transportpolitisk proposition .
frs · GR121137 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1137 om rätt för privatpersoner att stoppa berusade och körkortslösa från att köra bil har frågat mig om jag gör bedömningen att lagen bör ändras mot bakgrund av att en person dömts till böter efter att ha hindrat en körkortslös person att köra bil genom att ta ifrån honom bilnycklarna. Inledningsvis vill jag framhålla att jag inte kan uttala mig om det enskilda fall som tar upp i sin fråga. När det gäller polisens möjlighet att stoppa berusade personer från att köra bil har regeringen beslutat en lagrådsremiss med förslag om att polisen ska ges en uttrycklig möjlighet att tillfälligt kunna omhänderta egendom för att förhindra sådana brott. Den egendom som avses är i första hand bilnycklar. I undantagsfall kan det dock bli fråga om att omhänderta själva fordonet. Åtgärden ska kunna tillgripas om det av särskilda skäl kan anses finnas risk för att rattfylleribrott kommer att begås. Egendomen ska återlämnas så snart det inte längre finns skäl för omhändertagandet, dock timmar efter det att egendomen omhändertogs. Enligt regeringens bedömning ger den föreslagna åtgärden polisen ett enkelt verktyg att effektivt förhindra rattfylleri. I en rättsstat är det viktigt att tvångsutövning mot enskilda, exempelvis beslag av egendom, sker i ordnade former och på ett rättssäkert sätt. Huvudregeln måste därför vara att en rätt att vidta sådana åtgärder ska vara förbehållen myndigheter, bland annat eftersom de står under demokratisk kontroll. I vissa fall finns det dock skäl för att privatpersoner ska få vidta åtgärder som annars är otillåtna för dem. Ett exempel på detta är bestämmelser om nöd. Nöd föreligger när fara hotar liv, hälsa, egendom eller något annat viktigt av rättsordningen skyddat intresse. I en nödsituation får en privatperson vidta åtgärder som annars hade varit brottsliga om åtgärden med hänsyn till farans beskaffenhet, den skada som åsamkats annan och omständigheterna i övrigt är försvarlig. Enligt min mening är de regler som finns för privatpersoner att ingripa mot brott väl avvägda med tanke på de intressen som står mot varandra. Det är således inte aktuellt att ge privatpersoner mer långtgående befogenheter. Däremot finns det som nämnts skäl för att ge polisen rätt att tillfälligt omhänderta egendom, till exempel bilnycklar, för att skapa ett effektivt verktyg i kampen mot rattfylleribrottsligheten.
frs · GR121138 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1138 om preskriptionstider har frågat mig vad jag avser att göra för att preskriptionstiderna ska anpassas till den tekniska möjligheten att klara upp ett begånget brott. Preskriptionsbestämmelserna har mycket gamla anor. De har främst inte tillkommit mot bakgrund av svårigheter att utreda och lagföra brott som begåtts sedan, utan bland annat för att det ur ett samhälleligt perspektiv inte anses lika angeläget att gamla brott blir bestraffade som att så sker med brott som är aktuella i människors medvetande. Skälen för preskription är dock mindre starka ju allvarligare brottet är. Det är också därför som lagen föreskriver olika preskriptionstid alltefter brottets svårhet. För brott med livstids fängelse i straffskalan gäller en preskriptionstid . Inom pågår just nu ett arbete med att se över preskriptionsbestämmelserna beträffande några specifika brottstyper. Det gäller vissa sexualbrott mot barn och vissa så kallade internationella brott, till exempel krigsförbrytelser och folkmord. Jag är inte beredd att föregripa det arbetet. Jag följer självfallet noga utvecklingen på området för att se om några ändringar behöver vidtas.
frs · GR121139 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1139 om barnpornografilagen har frågat mig om jag är beredd att skärpa reglerna om barnpornografibrott och anför bland annat att det är fullt tillåtet att, utan att inneha, titta på barnpornografi till exempel på Internet och att det inte är brottsligt att köpa sig tillträde till särskilda Internetsajter som erbjuder barnpornografi. Hon har vidare framfört synpunkter på avsaknaden av en strikt åldersgräns samt på straffskalan och preskriptionstiden för barnpornografibrott. Jag har tidigare besvarat flera riksdagsfrågor om kriminaliseringen av barnpornografi (frågorna 2001/02:297, 599 och 1110, 2002/03:369 och 995, 2003/04:663 och 1046). Jag har då understrukit att barnpornografi aldrig kan accepteras i vårt samhälle. Bekämpningen av denna typ av brottslighet är vidare en högt prioriterad fråga för regeringen och stora satsningar har gjorts både nationellt och internationellt. I princip all befattning med barnpornografi är kriminaliserad. Lagstiftningen, som trädde i kraft , föregicks av noggranna överväganden. Det kriminaliserade området motsvarar i princip helt det område som då undantogs från tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområden. Utrymmet för att utsträcka kriminaliseringen utan att det skulle komma i konflikt med grundlagsskyddet är därmed litet och det krävs därför mycket starka skäl för att göra det. Under lagstiftningsarbetet uppmärksammades också frågan om en strikt åldersgräns för barnpornografibrott skulle införas. Regeringen fann att nackdelarna med en sådan åldersgräns övervägde fördelarna. Regeringen föreslog därför en lösning i enlighet med nu gällande reglering. Jag gör inte några andra överväganden i nämnda avseenden än de som tidigare gjorts. Straffet för barnpornografibrott av normalgraden är fängelse högst , för grovt brott lägst och högst . För brotten gäller allmänna bestämmelser om preskription. När det gäller grovt barnpornografibrott har regeringen, i propositionen 2003/04:12 som behandlade antagande av EU:s rambeslut om åtgärder för att bekämpa sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi, gjort bedömningen att straffskalan inte fullt ut torde uppfylla rambeslutets krav. Frågan bereds inom ramen för betänkande. ska utredningen som inventerar kunskaper om sexuell exploatering av barn i avge sitt betänkande. Utredningen ser bland annat på vilket behov det finns av ytterligare åtgärder för att motverka exploateringen, däribland barnpornografi. Jag är inte beredd att ta ställning till om det finns behov av att utvärdera lagstiftningen om barnpornografibrott innan betänkandet har presenterats.
frs · GR121140 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1140 om rätten att söka asyl har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att den reella möjligheten att söka asyl i överensstämmer med talet om att rätten att söka asyl är en mänsklig rättighet. En grundläggande del av den svenska flyktingpolitiken är en rättssäker ordning för att i enlighet med pröva asylansökningar av dem som tagit sig till och ge skydd åt dem som behöver det. Vi ger också skydd till skyddsbehövande enligt till exempel men också genom rent nationella åtaganden till andra som vi anser behöver skydd. Den svenska ordningen uppfyller internationellt sett högt ställda krav men regeringen fortsätter arbetet att förstärka asylsystemet, både materiellt och vad gäller prövningen av asylansökningarna. En annan huvudlinje i flyktingpolitiken är inriktad på att medverka till att skyddsbehövande utanför vårt land får skydd och stöd. Detta sker på flera sätt: 1.Vi deltar aktivt i samarbetet för att utveckla den internationella flyktingrätten. Globalt sker detta särskilt inom ramen för () medan det regionalt sker genom EU. 2.De länder som med ofta mycket begränsade egna resurser härbärgerar ett stort antal flyktingar måste få del av internationell solidaritet och ansvarsfördelning. visar detta också i praktiken. Exempelvis är bland de största bidragsgivarna till UNHCR och vi har höjt bidraget till . 3.Länder som är i färd med att bygga upp sina asylsystem behöver stöd av andra länder som har längre erfarenhet. delar med sig av den kompetens som vi byggt upp. Inte minst gäller det länder i Öst- och . Därmed blir det fler länder som asylsökande kan söka skydd i och räkna med att få en rättssäker prövning. 4.Varje år tar liksom ett antal andra länder ut skyddsbehövande i olika delar av världen för överföring och stadigvarande bosättning i . Detta sker i nära samarbete med UNHCR. Det rör sig både om människor som utan dröjsmål måste få en i ett nytt land och människor som väntat på att få en varaktig lösning på sin flyktingsituation. har kraftigt ökat antalet som tas ut på den så kallade flyktingkvoten till ca 1740 personer. gör, utifrån våra resurser, stora insatser för att värna asylrätten både nationellt och globalt. Vårt land mer än uppfyller internationella förpliktelser i detta avseende och regeringen är beslutsam att fortsätta denna politik. Visering är till för besök. Den som vill bosätta sig i ska söka uppehållstillstånd. Strävandena efter så fri rörlighet över gränserna som möjligt måste balanseras mot den reglering av invandringen som regering och riksdag har beslutat om. En följd av detta är att fortlöpande måste följa effekterna av viseringsgivningen och anpassa praxis efter erfarenheterna. Låt mig avslutningsvis framhålla att flyktingar som behöver varaktig bosättning i annat land genom UNHCR:s ovannämnda vidarebosättningsprogram kan få möjlighet till detta. Denna internationella ordning för överföring av skyddsbehövande är att föredra framför ett nationellt viseringssystem för att göra det möjligt att söka asyl i .
frs · GR121141 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1141 om rätten till regionala undervisningsgrupper för elever med funktionshinder har frågat mig vad jag avser att göra för att säkra tillgången på resurser till regionala undervisningsgrupper för gravt rörelsehindrade och hörselskadade elever. Det är min absoluta mening att situationen för elever med funktionshinder inte får bli sämre utan att den kontinuerligt måste förbättras. I likhet med anser jag att är en viktig resurs för alla elever med funktionshinder. Regeringen har gjort bedömningen att verksamheten vid institutets fyra nationella resurscenter bör förstärkas. Genom en förstärkning av resurscentren kan stödet till elever med funktionshinder bättre tillgodoses och den kommunala kompetensen i specialpedagogiska frågor höjas. Både regeringen och gör bedömningen att elever som har fått denna form av stöd kommer att få det även i fortsättningen. Enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet kan en kommun få statsbidrag till kostnader för insatser av regional art som kommunen vidtar för elever med funktionshinder eller andra särskilda behov i och gymnasieskolan, elever med flera funktionshinder i särskolan och elever i för vilka särskild undervisning anordnas på sjukhus eller motsvarande. Sådana regionala insatser kan således i denna form omfatta olika elevgrupper. Jag anser det vara utomordentligt viktigt att stöd ges även i fortsättningen. Med den prioritering som regeringen gjort är möjligheten stor att de mest behövande elevgrupperna får det särskilda stöd som de är i behov av utan att segregeras. Elever som har fått stöd i form av regionala insatser kommer att få det även i fortsättningen. Jag anser det dock vara angeläget att följa utvecklingen så att elever med funktionshinder även i fortsättningen garanteras så goda utbildningsmöjligheter som möjligt.
frs · GR121142 · 2004-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1142 om europeisk fängelsestandard har frågat utrikesministern om hon avser att stödja ett förslag om framtagande av en konvention om miniminormer för europeisk fängelsestandard i . Arbetsfördelningen i regeringen är sådan att jag besvarar den frågan. rekommendation om fängelseregler har varit till stor nytta i reformeringen av fängelseväsendet i bland annat EU:s nya anslutningsländer. Emellertid behöver reglerna moderniseras och uppgraderas. En konvention skulle ytterligare öka incitamenten för att reformera fängelseväsendet där det behövs. Regeringen välkomnar därför att arbetar fram en sådan konvention.
frs · GR121143 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1143 om problem för genomresande danska medborgare har frågat utrikesministern vilka åtgärder hon planerar att vidta för att komma till rätta med de olägenheter och irritationsmoment som drabbar danska medborgare på väg till via . Frågan har överlämnats till mig. Tillkomsten av har inneburit en avgörande förbättring av trafikförbindelsen mellan och . För resande till och från kan man nu resa mellan och . En så snabb resa via är en väsentlig förbättring för vilket inte minst visar sig i att av alla färjeresenärer väljer denna färdväg. I samband med de nya resandemönstren har också vissa hinder för den enskilde resenären tydliggjorts. Dessa problem för transitresenärer har tagits upp mellan och . Fokus har särskilt varit på problem när det gäller sällskapsdjur, läkemedel samt jakt- och tävlingsvapen. På läkemedelsområdet pågår ett arbete i riktning mot att minska gränshinder för resande mellan de nordiska länderna. Arbetet bedrivs inom en kommitté inom . När det gäller sällskapsdjur kommer ett expertmöte att äga rum i där man kommer att diskutera möjligheter att finna lösningar på problemen som är förenliga med EU:s lagstiftning på området. Från svensk sida är ambitionen att så långt möjligt bidra till att underlätta för danska privatpersoner i samband med att nya EU-direktiv kommer att gälla från . Beträffande jakt- och tävlingsvapen utreds frågan på . Jag är således medveten om problemen och vi arbetar aktivt med att komma till rätta med dem.