ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111124 · 2004-04-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:1124 av () till statsrådet om kritiken från kommissarie för mänskliga rättigheter kommissarie för mänskliga rättigheter besökte och riktade därvid stark kritik mot sättet på vilket tar emot ensamkommande flyktingbarn. Detta mottagande har under uppvisat skandalösa brister. Jag har vid ett flertal tillfällen tagit upp frågan i . Jag frågade till exempel statsrådet vilka åtgärder regeringen tänkte vidta för att försäkra sig om att i fortsättningen skulle följa socialtjänstlagen när det gällde ensamma flyktingbarn. Regeringen gav ett uppdrag till och att i samverkan med vissa andra myndigheter förbättra mottagandet av dessa barn. Myndigheterna lämnade ett antal förslag till regeringen i detta syfte. Det viktigaste förslaget var att skulle sluta avtal med ett antal kommuner med uppdrag för dessa att svara för mottagandet av de ensamkommande barnen. Detta förslag har regeringen emellertid inte genomfört och de grava missförhållandena fortsätter. MR-kommissarien ansåg att skyddet är otillräckligt för dessa barn. Några försvinner och kan enligt kommissarien vara offer för människohandel. menade att det brådskar med att se över situationen. Han oroades även över hur avvisningar kunde gå till och ansåg att avvisningsbesluten borde kunna granskas av en oberoende domstol. Jag vill fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder med anledning av den anförda kritiken?
fr · GR111125 · 2004-04-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:1125 av () till utbildningsminister om ökad trygghet för elever i skolor med alternativ drift fattade ett ur min synvinkel olyckligt beslut. En borgerlig motion om att öppna upp för utbildning på entreprenad, både i och i gymnasieskolan fick stöd av . Därmed öppnas det upp för skolor som bedrivs via entreprenad. med detta beslut fick 42 elever på i besked om att skolan endast efter två terminer läggs ned. Ett beslut som skolan (företaget) fattat utan att föräldrar och elever haft någon möjlighet att påverka. Skolan har drivits av som har 27 för-, grund- och gymnasieskolor över hela landet. Beslutet innebär att många elever tvingas byta skola inför i och därmed får en mycket ogynnsam situation inför gymnasievalet. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att trygga elevernas situation när skolverksamheten bedrivs inom ramen för alternativa driftsformer och skolföretaget med kort varsel beslutar sig för att lägga ned verksamheten?
fr · GR111126 · 2004-04-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:1126 av () till statsrådet om hantverksutbildningar finns möjligheter för en hantverkare att läsa vidare till ekonom @ men inte för en ekonom att omskola sig till hantverkare. Om problemen är stora för yngre elever som vill utbilda sig till hantverkare inom gymnasieskolans program är problemen inte mindre då det gäller vuxna som vill omskola sig till ett hantverksyrke. anses vara sämst i på att erbjuda vuxna hantverksutbildning. Tack vara en överenskommelse mellan de nordiska länderna i har svenska elever möjlighet att yrkesutbilda sig i . Här har yrkeskunnandet också en helt annan status än den har i . Man känner yrkesstolthet och eleverna får lärlingslön. Behovet av en utbildningsreform för att också här i kunna erbjuda vuxna en hantverksutbildning är mycket stort. Att förlita sig på är inte hållbart i längden. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa vuxnas möjlighet till en hantverksutbildning?
fr · GR111127 · 2004-04-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:1127 av () till utrikesminister om ockupation av är en diktatur som regelbundet bryter mot de mänskliga rättigheterna. bör ha en tydlig hållning i förhållandet till genom att markera behovet av mänskliga rättigheter och en demokratisering av @ som man inte isolerar utan tvärtom stöder de demokratiska krafter som finns, liksom utvecklingen av marknadsekonomi och pluralism. Varje land får inte ostört ansvara för sin egen inrikespolitik @ om den innebär systematisk tortyr och godtyckliga avrättningar. Under sitt besök i slog utrikesminister fast att är en brottsling som agerar i strid med de mänskliga rättigheterna. Med tanke på att är symbolen för det som ockuperar och förtrycker så är förstås uttalandet anmärkningsvärt. Att utsätter sina medborgare för systematisk tortyr och förföljelse är inte en angelägenhet för hela världen anser deras utrikesminister. I stället kräver Li att varje land tillåts sköta sin inrikespolitik utan inblandning av andra, stater eller NGO:er. För hans del innebär det att i lugn och ro kan fortsätta att avrätta tusentals personer . bör på alla sätt markera att den kinesiske utrikesministerns uttalande är oacceptabelt. Den enda acceptabla lösningen är att lämnar . Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att markera betydelsen av att lämnar ?
fr · GR111128 · 2004-04-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:1128 av () till jordbruksminister om skyddsjakt på rovdjur vill underlätta för tamdjursägare att skydda sina rovdjur när rovdjur angriper. Man vill införa enklare regler. Enligt dessa ska ägaren få döda ett rovdjur som angriper. Först måste man försöka skrämma rovdjuret. Är dessa regler verkligen enklare än tidigare? Risk finns för godtycke. När kan man säga att rovdjuret anfaller? Vad ska man vidta för åtgärder för att skrämma rovdjuret etcetera? Fler frågor ställs än blir besvarade. Vad avser statsrådet att ta för initiativ för att tydliggöra reglerna främst i avseende att skydda rovdjuren?
fr · GR111129 · 2004-04-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:1129 av () till utbildningsminister om lärare som drabbas av hot, våld och trakasserier Lärare drabbas i högre grad än andra yrkesgrupper av arbetsskador på grund av hot och våld. Detta visar siffror som tagit fram med hjälp av . Värst utsatta är kvinnorna. presenterade en undersökning som visar att var femte lärare på utsatts för våld, hot eller trakasserier. Att andelen lärare som uppger besvär på grund av hot och våld i arbetet är större än andra yrkesgrupper är statistiskt säkerställt. "roll är att peka på problem", säger undervisningsrådet . Vad ämnar minister vidta för åtgärder för att förbättra arbetsmiljön på skolans område?
fr · GR111130 · 2004-04-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:1130 av () till socialminister om rätten att välja äldreomsorg Han var sjuk i cancer och fick plats på ett kommunalt sjukhem. Men ville komma till det kristna vårdhemmet . Han ägnade i livet att kämpa för detta. Kommunen vägrade trots att det var ett billigare alternativ. Länsrätten gav honom rätt men kommunen överklagade och fick i sin tur rätt i kammarrätten. Regeringsrätten tog inte upp ärendet. vände sig till för mänskliga rättigheter i . Detta är ett exempel av många runtom i om hur lite valfrihet och makt en enskild människa har. Det borde vara en mänsklig rättighet att få välja den vårdform som passar bäst i samråd med de anhöriga. Min fråga till ministern är: På vilket sätt avser socialministern att verka för en äldreomsorg som ger den enskilde tydliga rättigheter att välja var man vill bo och som ger en värdighet och trygghet till alla oavsett var man bor i ?
fr · GR111131 · 2004-04-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:1131 av () till justitieminister om kriminalvårdsstatistiken Enligt justitieministerns anförande vid en debatt i kammaren finns det 6480 platser i svensk kriminalvård. I samma debatt menade justitieministern att det då fanns 6499 personer på dessa 6480 platser och alltså enbart en överbeläggning med 19 personer. Det är intressant att granska vilka 6480 platser som räknas in i justitieministerns kriminalvårdsstatistik. I detta antal platser finns tillfälliga baracker med dubbelrum, sängar i städskrubbar, tvättstugor, förråd och dubbelbeläggning i vanliga celler. Intagna som tvingas sova i en städskrubb utan fönster och ventilation ingår alltså inte i kriminalvårdens statistik för överbeläggning. Dessa platser har beordrats fram och även om platserna bryter mot anstaltsföreskrifterna så räknas de som godkända platser. Överbeläggning är det först när intagna tvingas att sova i iskalla manskapsbodar, bibliotek och isoleringsceller enligt den statistik som justitieministern använder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitieministern följande: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidtaga för att kriminalvårdsstatistiken ska visa verkligheten inom svensk kriminalvård?
fr · GR111132 · 2004-04-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1132 av () till finansminister om konstitutionella aspekter på propositionen om trängselavgifter överlämnade regeringen sin kraftigt försenade proposition om statliga trängselskatter till . Det av fastställda sista datumet, , för framläggande av propositioner som ska behandlas före sommaruppehållet, har passerats med . Av de uttalanden som gjorts av regeringens medlemmar framgår att man ändå önskar att ska kunna fatta beslut om propositionen . För att detta ska vara möjligt torde regeringen behöva utnyttja den undantagsbestämmelse i riksdagsordningen (RO3kap. som ger möjlighet att lägga fram propositioner också efter sistadatum, om det finns "synnerliga skäl". Regeringen avgör själv om det finns synnerliga skäl. Det ligger dock i sakens natur att denna undantagsbestämmelse bör tillämpas mycket restriktivt för att inte innebörden av huvudbestämmelsen (RO3kap. 3§) ska urholkas. Vilka synnerliga skäl anser finansministern tala för att regeringen ska begära att behandlar propositionen om trängselskatter före sommaruppehållet 2004?
fr · GR111133 · 2004-04-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1133 av () till statsrådet om våld mot kvinnor Jämställdhetsminister tillsatte en arbetsgrupp inom om våld mot kvinnor. Av regeringsbeslutet om gruppens uppgifter framgår tydligt att arbetsgruppens verksamhetsområde är avgränsat till sådant våld mot kvinnor där förövaren är en man. Därmed osynliggörs det våld som förekommer i samkönade relationer, och lesbiska och bisexuella kvinnor lämnas åt sidan . Regeringens nationella råd för kvinnofrid uppmärksammade våldet i samkönade relationer, och framhöll i sin slutrapport att partnermisshandeln i homosexuella förhållanden har stora likheter med det våld som drabbar kvinnor i nära relationer till män. I ett avsnitt som är särskilt riktat till jämställdhetsministern framhåller rådet också att vissa grupper inte har nåtts fullt ut av jämställdhetspolitiken och att detta på kvinnofridsområdet bland annat gäller homosexuella. Mot bakgrund av de påpekanden som Nationellt råd för kvinnofrid riktade till jämställdhetsministern vill jag fråga: På vilket sätt motiverar jämställdhetsministern beslutet att inte låta arbetsgrupp uppmärksamma allt våld mot kvinnor, inklusive våld i samkönade relationer?
fr · GR111134 · 2004-04-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1134 av () till miljöminister om tillåtlighetsprövning av ny E4 söder om Regeringen beslöt att byggstarten för utbyggnaden av på sträckan Enånger@Hudiksvall ska tidigareläggas till 2006@2007. Detta efter mycket starka påtryckningar från en rad olika aktörer i län och kommun. En ny E4 är mycket angelägen inte minst med tanke på den smala och trafikfarliga sträckning som används. Företrädare för länet har bland annat i uppvaktningen på betonat att utbyggnaden av Enånger@Hudiksvall är en viktig förutsättning för länets utveckling. är denna vägsträcka en oacceptabel flaskhals på till . För att kunna förverkliga den byggstart som regeringen nu stadfäst är det nödvändigt att den fysiska planeringsprocessen fortskrider. Begäran om regeringens tillåtlighetsprövning enligt har legat på bord . Enligt uppgift har prövningen ännu inte inletts. Från många håll i länet hörs alltfler oroade röster för att E4-bygget riskerar att skjutas på en osäker framtid. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att genomföra tillåtlighetsprövningen av den planerade nya E4 mellan och ?
fr · GR111135 · 2004-04-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1135 av () till jordbruksminister om jaktarrende utan jakt Den ökade andelen av rovdjur innebär en minskad andel jaktbart vilt i våra marker. I många län börjar jägare kräva lägre jaktarrenden då viltet, till stor del, försvunnit. I län beräknas bortfallet av intäkter för markägarna till minimum och i till minimum . Arrenden är utformade efter såväl den yta som jakten bedrivs på som tillgången på vilt. Nuvarande bedömningar, av arrendets storlek avseende tillgång på vilt, är baserad av hävd på den storlek viltstammen haft . beslut om en utökad rovdjursstam har i många län radikalt förändrat tillgången på vilt och därmed underlaget för jaktarrendets storlek. Markägarens utkomst av sin fastighet har därmed försämrats. Min fråga till jordbruksministern är: Vad avser jordbruksministern att vidta för åtgärder för att kompensera de markägare som fått ett inkomstbortfall på grund av en ökad rovdjursstam?
fr · GR111136 · 2004-04-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:1136 av () till statsrådet om Visingsöfärjans framtid Inte minst för de boende och näringslivet på men självfallet också för turisttrafiken är färjeförbindelsen mellan och av stor vikt. har arbetat för att färjeförbindelsen ska bli en allmän färjeförbindelse och därmed också kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap. En förutsättning för förändringen har varit att avgiftsbeläggningen ska kunna vara kvar, liksom bokningsrätten samt godshanteringen och varuleveranserna. Representanter för regeringen har lovat att verka för en positiv lösning för Visingsötrafiken. Trots utfästelserna synes ingenting hända i praktiken. Framtiden för Visingsöfärjan behandlas i anslutning till det arbete som sker kring betänkandet från den så kallade om bidrag och regler för enskilda vägar. lämnade sina förslag till regeringen . förklarade i en interpellationsdebatt att en proposition från regeringen i ärendet var att vänta . Några indikationer på att en regeringsproposition är på väg finns emellertid inte. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att skynda på arbetet med regelförändringar som gör att färjetrafiken mellan och kan övergå i statligt huvudmannaskap.
fr · GR111137 · 2004-04-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1137 av () till justitieminister om rätt för privatpersoner att stoppa berusade och körkortslösa från att köra bil Tidningen skrev om i , som tog bilnycklarna från en bekant, "", för att förhindra honom att köra bil. Till saken hör att "" inte har körkort, men trots detta kör bil, enligt vittnen dessutom mycket vårdslöst, och att han tidigare dömts för såväl olovlig körning som rattfylleri. Men så fick uppenbarligen inte agera, trots att han mänskligt sett gjorde det enda rätta. I stället dömdes han till böter, vilka förklarat att de kommer att betala. Jag vill fråga justitieministern om han har gjort den bedömningen att lagen bör ändras mot bakgrund av den senaste tidens händelse.
fr · GR111138 · 2004-04-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1138 av () till justitieminister om preskriptionstider I finns ett par hundra ouppklarade mordfall och ännu fler ouppklarade grova våldsbrott. Många brottsoffer och anhöriga till mordoffer väntar på upprättelse. Det är svårt att gå vidare i livet om man inte hittar och lagför en gärningsman för det begångna brottet. Dagens preskriptionstider kom till då de tekniska möjligheterna att utreda brott var betydligt mindre än . kan polisen undersöka gamla, ännu ouppklarade, brott och med hjälp av ny teknik och kunskap lösa fall som annars riskerar att preskriberas. I takt med att bland annat DNA-tekniken utvecklas måste även preskriptionstiderna diskuteras och förlängas. Det är direkt stötande att en person som genom att hålla sig undan rättvisan kan undgå dom och straff även om det är tekniskt möjligt att få honom fälld till exempel genom utvecklingen av DNA-tekniken. Vad avser justitieministern att göra för att preskriptionstiderna ska anpassas till den tekniska möjligheten att klara upp ett begånget brott?
fr · GR111139 · 2004-04-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1139 av () till justitieminister om barnpornografilagen Barnpornografibrotten ökar i och internationellt. Tillgängligheten på nätet gör att fler får möjlighet att komma åt bilder och filmer. som har en särskild tipstelefon får in tusentals tips om misstänkta barnpornografibrott . Barn som utsatts för vidriga sexuella övergrepp blir genom att de dokumenterats gång på gång exponerade när materialet sprids. Det måste vara vår absoluta skyldighet mot dessa barn att se till att varje tänkbar lucka i lagstiftningen täpps till. har ett förbud mot innehav av barnpornografi. Men lagen är inte heltäckande. Att titta på barnpornografi, det vill säga sexuella övergrepp på barn, är fortfarande fullt tillåtet. Man behöver inte ladda ned barnpornografi till sin egen dator och därmed göra sig skyldig till brott utan kan i lugn och ro titta medan man befinner sig online. Att köpa sig tillträde till särskilda sajter som erbjuder barnpornografi är inte heller brottsligt så länge bilderna inte laddas ned. Ytterligare ett problem med lagstiftningen är att preskriptionstiden är så kort som . Om en person som vuxen vill anmäla ett barnpornografibrott är det alltså omöjligt. Barn kan dessutom förekomma på barnpornografiska bilder utan att förövaren straffas om barnet ger intryck av att vara äldre. Straffpåföljderna för barnpornografibrott behöver också ses över. Med anledning av ovanstående vill jag fråga om statsrådet är beredd att vidta åtgärder för att skärpa barnpornografilagen.
fr · GR111140 · 2004-04-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1140 av () till statsrådet om rätten att söka asyl Migrationsministern uttalade sig i en debatt i enligt följande: "Den viktigaste uppgiften för migrationspolitiken är att värna asylrätten. Det är en mänsklig rättighet att söka asyl." Så vackert och riktigt kan det låta i talarstol. Så här fungerar det i verkligheten: Exempel 1: En person som har behov av att söka asyl i och på legal väg söker visum på svensk ambassad för att kunna resa hit förnekas visum, om man misstänker att personen har för avsikt att söka asyl. På så sätt förnekas personen sin mänskliga rättighet att söka asyl. Exempel 2: En person som till exempel ingår i en grupp ungdomsfotbollsspelare inbjudna att delta i en fotbollscup i och som vill nyttja sin rätt att söka asyl här kan inte nekas detta. Däremot straffar denna händelse genom att neka ungdomsfotbollsklubben visum till . Därför händer det ofta att de som vill söka asyl övertalas av sina landsmän att följa med hem för att sedan på egen hand ta sig hit. De som vill söka asyl pressas således genom svenska straffregler att avstå från detta. Mot bakgrund av ovanstående exempel vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att den reella möjligheten att söka asyl i överensstämmer med talet om att rätten att söka asyl är en mänsklig rättighet?
fr · GR111141 · 2004-04-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1141 av () till utbildningsminister om rätten till regionala undervisningsgrupper för elever med funktionshinder Vi socialdemokrater anser att alla barn ska ha rätt att leva hemma med sina föräldrar och gå i en skola så nära hemmet som möjligt. Detta gäller också barn med funktionshinder. är en viktig resurs för att stötta kommunerna så att elever med funktionshinder ska få en bra och anpassad undervisning i hemskolan. Som ett ytterligare stöd till eleverna finns det fyra resurscentrum, för barn med synskada och tilläggshandikapp, för barn med grav språkstörning, för döva barn med utvecklingsstörning samt för barn som är dövblindfödda. Dessa resurscentrum får en extra förstärkning på 7½ miljon i vårpropositionen. Det är alldeles utmärkt. Problemet är att dessa medel tas från de pengar som kommunerna kan söka för att starta regionala undervisningsgrupper för gravt rörelsehindrade barn och för hörselskadade barn. Vi tar från en utsatt grupp för att ge till en annan utsatt grupp. Detta är i strid med den värdegrund som uttrycks i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken, Från patient till medborgare. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern att göra för att säkra tillgången på resurser till regionala undervisningsgrupper för gravt rörelsehindrade och hörselskadade elever?
fr · GR111142 · 2004-04-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1142 av () till utrikesminister om europeisk fängelsestandard Situationen i häkten och fängelser blir inte bättre. Trots mångårigt arbete i , Rekommendation 1257 (1995) och inom Europeiska unionen, 2003/2188 () verkar de europeiska regeringarna ha svårt att ta till sig kritik om brister och omänsklig behandling av häktade och fångar. Den förda politiken motverkar goda syften som att förbättra möjligheterna till återanpassning. Dessutom ger behandlingen av häktade och dömda i ett land en klar signal om rådande regims allmänna syn på humanitetens plats i samhällsbygget. undandrar sig inte kritik. kommissionär för mänskliga rättigheter, , har levererat färsk kritik över situationen i vårt eget land. Det handlar om att häktade personer är inlåsta 23 av dygnets timmar samt att de till och från är omotiverat isolerade. Vidare pekas på att besöksmöjligheterna är starkt begränsade samt att rastgårdarnas utformning saknar motstycke inom hela ! Det framstår därför med både nationellt och internationellt perspektiv som angeläget att inom ramen för vårt Europasamarbete driver fram en konkret europeisk fängelsekonvention med klara miniminormer. antog en rekommendation om en sådan konvention. Avser utrikesministern att stödja ett sådant förslag i ?
fr · GR111143 · 2004-04-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1143 av () till utrikesminister om problem för genomresande danska medborgare Integrationen i är av stor vikt för tillväxten. Bron har byggts, stora investeringar har gjorts och fruktbara kontakter har knutits av såväl kommuner som , privata företag, skolor etcetera. Det finns en uppriktig strävan efter att harmonisera förhållandena på bägge sidor om Sundet och varje irritationsmoment penetreras och diskuteras. Vid trafikutskottets besök i framkom från dansk sida, förutom irritationen över problemen för hundägare vid transit från , via , till att problemen med den svenska tullen var större än så. Många danska medborgare stoppas av den svenska tullen för att de har medicin för sin sjukdom med sig. Ett exempel gavs hur till och med en diabetiker nekades genomresa på grund av sina insulinsprutor. Exemplen gavs av medlemmar i det danska , så någon anledning att betvivla uppgifterna finnes icke. Vilka åtgärder planerar ministern att vidta för att komma till rätta med de olägenheter och irritationsmoment som drabbar danska medborgare på väg till via ?
fr · GR111144 · 2004-04-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:1144 av () till försvarsminister om drogtest av värnpliktiga har genomfört en undersökning om attityder till alkohol och narkotika inom Försvarsmakten. Undersökningen visar att av de värnpliktiga har varit oroliga för säkerheten under en övning därför att någon värnpliktig har varit bakfull eller inte riktigt nykter. Dessutom visas att av de värnpliktiga uppvisar att de inte har en klar bild av Försvarsmaktens nollvision gällande narkotika. drogtestar Försvarsmakten den anställda personalen via slumpmässiga test. värnpliktiga har länge efterfrågat slumpvisa drogtest även för värnpliktiga. Dagens moderna värnpliktsförsvar, med alltmer avancerade vapensystem och fordon, kräver att användaren är fokuserad, motiverad och känner sig trygg i sitt arbete. Att säkerställa en god säkerhet måste alltid vara högst prioriterat. Ingen ska behöva vara orolig för sin egen säkerhet för att ens kamrater druckit alkohol kvällen innan. Inte heller ska det finnas värnpliktiga som har problem med narkotika och inte får hjälp för att de inte blir sedda. Är försvarsministern beredd att föreslå de förändringar som kan krävas, för att också värnpliktiga ska vara skyldiga att genomgå slumpmässigt drogtest?