ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121060 · 2004-04-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1058 om jämställdhetsarbetet inom och hälso- och sjukvården samt 1060 om jämställdhetsarbetet inom hälso- och sjukvården har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förbättra jämställdhetsarbetet inom hälso- och sjukvården. har också frågat demokrati- och integrationsminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att förbättra jämställdhetsarbetet inom och hälso- och sjukvården. Vidare har frågat folkhälso- och socialtjänstminister vilka åtgärder han avser att vidta för att förbättra jämställdhetsarbetet inom . Ansvarfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som besvarar frågorna i de delar som rör hälso- och sjukvården. För frågeställningen rörande får jag hänvisa till det svar som folkhälso- och socialtjänstminister lämnar. De kunskaper vi har om kvinnors och mäns skilda förutsättningar visar att särskild vikt måste läggas vid jämställdhetsperspektivet för att målet om att hela befolkningen ska ha tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor ska kunna uppnås. har haft regeringens uppdrag att i samverkan med huvudmännen och berörda myndigheter följa upp, analysera och redovisa könsskillnader inom hälso- och sjukvårdens och verksamhetsområden. Avsikten med uppdraget var att förbättra kunskaperna på området för att ge berörda aktörer förutsättningar att åtgärda förekommande brister. har avlämnat slutrapporterna Jämställd vård? Könsperspektiv på hälso- och sjukvården samt Jämställd socialtjänst? Hälso- och sjukvårdsrapporten visar att det fortfarande finns brister avseende kunskaper och behandlingspraxis när det gäller mäns och kvinnors olika behov. Kvinnor söker mer vård och sjukvårdskostnaderna för kvinnor är högre än för männen. Totalt sett är läkemedelskostnaderna högre för kvinnor men män ordineras oftare nyare och därmed dyrare läkemedel, vilket dock inte alltid betyder högre kvalitet i behandlingen. Män har fortfarande högre dödlighet i en rad behandlingsbara sjukdomar. konstaterar bland annat att mer utbildning behövs för att de könsspecifika kunskaperna ska integreras i hälso- och sjukvårdens arbete. Positivt här är att nästan alla vårdutbildningar innehåller undervisningsmoment inriktade på jämställdhet. Styrelsen framhåller vidare behovet av att uppföljningar av vårdens resultat redovisas med könsuppdelad statistik och att kvalitetsregister utvecklas. avser att beakta könsspecifika aspekter i riktlinjer och föreskrifter till och hälso- och sjukvården. , som bereds vid , förbättrar kunskaperna om jämställdheten inom hälso- och sjukvården. Dessa kunskaper skapar förutsättningar för berörda aktörer att vidta åtgärder. Jämställdhetsperspektivet måste integreras i den gemensamma värdegrunden och genomsyra utvecklingsarbetet på såväl nationell som lokal nivå. Jag avser att uppmärksamma jämställdhetsperspektivet inom ramen för det utvecklingsarbete som bedrivs vid .
frs · GR121061 · 2004-04-15 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1061 om jämställdhetsarbetet inom har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra jämställdhetsarbetet inom . fick regeringens uppdrag att följa upp, analysera och redovisa könsskillnader inom verksamhetsområden. Avsikten med uppdraget var att förbättra kunskaperna på området för att ge berörda aktörer förutsättningar att åtgärda förekommande brister. har för sedan överlämnat rapporten socialtjänst? gör en gedigen och bra analys och lämnar flera intressanta förslag till åtgärder. I uppdraget ingick att skulle utveckla instrument som kan användas av huvudmännen i den löpande verksamheten för att bidra till ökad jämställdhet i . I rapporten lämnas bland annat ett förslag till en så kallad behovsmodell som beskriver och betonar vikten av att ur ett könsperspektiv uppmärksamma och följa upp alla steg i arbetsprocess från behov av insatser till resultatet av dem. avser att i samarbete med några kommuner och kommunföreträdare vidareutveckla modellen för att få en praktisk vägledning för jämställdhetsarbete. I arbetet med till exempel den officiella socialtjänststatistiken avser att se över möjligheten att utöka såväl insamlingen som redovisningen av statistiken för att kunna redovisa fler uppgifter ur ett könsperspektiv. Behovet av ny statistik när det gäller till exempel insatser för våldsutsatta, oftast flickor och kvinnor ska övervägas. har ett regeringsuppdrag att i sin verksamhet belysa, analysera och beakta kvinnors och mäns villkor i förhållande till de jämställdhetspolitiska målen och hur jämställdhetsperspektivet har integrerats i tillsyn, normering, kunskaps- och statistikproduktion. Också den sociala tillsynen har för ett uppdrag att uppmärksamma jämställdhetsperspektivet i tillsynen och uppmärksamma stödet och skyddet till kvinnor som är utsatta för våld eller andra övergrepp. deltar i ett pilotutvecklingsarbete inom som syftar till att integrera kön och jämställdhet i budgetprocessen för politikområdet Socialtjänstpolitik. , som bereds inom , ger oss och övriga berörda aktörer bättre kunskaper och förslag till åtgärder för att förbättra jämställdhetsarbetet inom . Det är dock inte möjligt att så här tidigt i beredningsprocessen lämna konkreta förslag på åtgärder, men jag kommer att noga följa det utvecklingsarbete som bedrivs inom och hur arbete inom området fortskrider.
frs · GR121062 · 2004-04-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1062 om användandet av gårdsnamn har frågat om jag är beredd att ta initiativ för att säkra rätten att använda så kallade gårdsnamn. Frågan är föranledd av att Länsrätten i i en dom har avslagit en begäran om att till ett förnamn få foga gårdsnamnet . Den dom som hänför sig till är nu överklagad till kammarrätten, och kammarrätten har ännu inte avgjort saken. Jag vill med hänsyn till det inte uttala mig i frågan.
frs · GR121063 · 2004-04-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1063 om tidsbestämmande av livstidsstraff har frågat mig om Kumla- och Hinsebergsanstalternas geografiska läge kommer att beaktas vid bestämmandet av vilket organ som ska pröva frågan om frigivning av livstidsdömda. I betänkandet Frigivning från livstidsstraff (SOU 2002:26) föreslås att ärenden rörande villkorlig frigivning av livstidsdömda bör prövas av . Betänkandet har remissbehandlats och viss remisskritik har riktats mot valet av . Betänkandet bereds inom och vi överväger givetvis noga vilket prövningsorgan som ska avgöra dessa ärenden. I det arbetet sker en helhetsbedömning av en mängd faktorer, däribland säkerhetsaspekter. Det är emellertid för tidigt att föregripa resultatet av det pågående beredningsarbetet.
frs · GR121064 · 2004-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1064 om regeringens respekt för riksdagsbeslut har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att regeringen respekterar och verkställer de beslut som har fattat. Regeringen har en grundlagsstadgad skyldighet att utan dröjsmål utfärda de lagar som har beslutat (8kap. 19§ regeringsformen). fattar utöver lagbeslut ett stort antal principbeslut i form av riktlinjer, uttalanden och dylikt. Ett tillkännagivande från är ett exempel på ett sådant principbeslut. Beslut av detta slag är som konstaterat inte rättsligt bindande men kan givetvis alltefter omständigheterna medföra en "politisk" bundenhet. har vid ett flertal tillfällen uttalat hur anser att regeringen ska behandla riksdagsbeslut som innehåller tillkännagivanden (jämför senast bet. 2002/03:KU29). har bland annat gjort följande uttalanden. Utskottet förutsätter att regeringen hörsammar tillkännagivanden och att regeringen för redovisar sina bedömningar om de begärda åtgärderna inte vidtas. Om regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighet med riksdagsbeslutet måste detta enligt utskottets mening redovisas för inom tidsramen, om en sådan uppställts av . Även skälen för att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp i sammanhanget. Om en redovisning inte kan ges i skrivelse eller proposition till bör den enligt utskottets mening lämnas till i annan form som gör den tillgänglig för samtliga ledamöter. Regeringen har utförligt och detaljerat, i en särskild skrivelse, redovisat för de åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av beslut, men även de bedömningar i övrigt som beslut har föranlett regeringen att göra. Regeringen har på detta sätt uppfyllt de krav som ställer på regeringen i detta avseende. Regeringen är alltså noga med att respektera beslut. Detta återspeglas också i den mycket detaljerade redovisning som lämnas till .
frs · GR121065 · 2004-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1065 om hotet mot tumlare i svenska vatten har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkra beståndet av tumlare i svenska vatten. Jag delar oro för tumlaren och är väl medveten om den akuta hotsituationen mot särskilt tumlaren i . De senaste inventeringarna indikerar att det finns ännu färre tumlare kvar där , den troligaste siffran ligger mellan 100 och 200 individer inom större delen av utbredningsområdet. Som framgår av regeringens lagda proposition om en hållbar svensk politik i fråga om valar avser regeringen att stärka skyddet för tumlaren på flera områden. Det viktigaste är att verka för att bifångsterna i fisket upphör. Enligt miljökvalitetsmålet Hav i balans och levande kust och skärgård ska bifångsterna högst uppgå till av bestånden . Därför måste det åtgärdsprogram som och utarbetat fullföljas, vilket innefattar bland annat utplacering av ljudskrämmor på nät, utveckling av tumlarsäkra redskap och övervakning från oberoende observatörer i fisket. Regeringen avser också att verka inom ramen för EU:s gemensamma fiskepolitik för att dylika åtgärder införs i det europeiska fisket. I enlighet med ministerrådets beslut för att minska bifångsterna av bland annat tumlare ska en successiv utfasning av fisket med drivgarn i ske och vara förbjudet , ljudskrämmor införas i vissa fisken längs sydsvenska , och system skapas för övervakning i såväl som . Regeringen kommer att utvärdera dessa åtgärder för att bedöma om ytterligare åtgärder blir nödvändiga för att säkra att bifångsterna inte utgör ett hot mot tumlarna. Regeringen avser också att försöka identifiera områden som är särskilt viktiga för tumlare och vid behov skydda dessa, samt att utveckla ett inventerings- och informationsprogram som en del av miljöövervakningen.
frs · GR121066 · 2004-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1066 om storföretagens betalningsmoral har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av uppgifter om bristande betalningsmoral bland större företag. I likhet med ser jag mycket allvarligt på de uppgifter om dålig betalningsmoral hos vissa större företag som han har hänvisat till i sin fråga. Det är naturligtvis oacceptabelt när ett större företag utnyttjar sin makt i förhållande till en svagare motpart till att driva igenom oskäliga avtalsvillkor eller helt enkelt strunta i att betala i enlighet med uppgjorda överenskommelser. Jag vill därför ta upp problemet med betalningsmoralen i diskussioner med näringslivet, och ser det som en naturlig fortsättning på de samtal vi redan har haft om etik. Till en del vill jag att vi skaffar oss en större kunskap om problemet @ om den närmare omfattningen och om vilka slags företag det främst handlar om @ men jag vill också självfallet diskutera tänkbara vidare åtgärder för att komma till rätta med det. Självsanering är en väg att gå men jag vill för egen del inte heller utesluta att skärpt lagstiftning kan komma att övervägas. I det sammanhanget vill jag påminna om att kommissionen ska genomföra en översyn och utvärdering av och rådets direktiv /35/EG av om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner, det vill säga just transaktioner mellan företag eller mellan företag och offentliga myndigheter. I "förekommande fall", som det heter i direktivet, ska denna översyn åtföljas av förslag till åtgärder för att förbättra detta. Jag ser med intresse fram emot översynen, i första hand mot bakgrund av att sena betalningar är ett fenomen som allvarligt stör handeln mellan medlemsstater på den inre marknaden och att det drabbar särskilt svenska företag som i allmänhet faktiskt betalar sina fakturor , men också självfallet mot bakgrund av det som har tagit upp i sin fråga om hur vissa av företagen beter sig.
frs · GR121067 · 2004-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1067 om tillgänglighet i kollektivtrafiken har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra tillgängligheten i kollektivtrafiken. Jag delar uppfattningen att det är mycket viktigt att vi utformar en kollektivtrafik som är tillgänglig för alla. Då kollektivtrafiken inte fungerar drabbar det oftast dem som behöver kollektivtrafiken mest: barn, äldre och funktionshindrade. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken, som antagit, står det att kollektivtrafiken bör vara tillgänglig för funktionshindrade . För att lyckas med det har beslutet om planen följts av en rad uppdrag till våra myndigheter. Bland annat pågår ett samarbete mellan trafikverk, och Rikstrafiken om att utforma nya råd och riktlinjer för transportslagsövergripande gemensamma funktioner på stationer och andra terminaler. Ett annat omfattande arbete som genomförts i samverkan mellan statliga myndigheter, bransch- och handikapporganisationer är projektet resan, som själv nämner. Det har bland annat utmynnat i en gemensam strategi för Rikstrafiken och trafikverken kring hur kollektivtrafiken ska göras tillgänglig . Strategin föreslår en mängd insatser på olika delområden som bereds inom . Jag vill även nämna det statsbidrag som finns till åtgärder för anpassning av kollektivtrafiken till funktionshindrade. Hitintills har mer än betalats ut, framför allt till anpassning av bussar och infrastruktur som hållplatser och terminaler. Även utbildning för att öka kunskapen om funktionshindrades behov bland alla dem som arbetar inom kollektivtrafiken har finansierats via statsbidraget. Svårigheterna med assistans under hela resan när man byter färdmedel eller operatör är en fråga som engagerar många. påpekar i sitt slutbetänkande att samordningen mellan trafikslagen måste lösas och att gränsdragningen mellan aktörernas ansvar och roller på bytesplatsen behöver ut. Man föreslår också bemanning med stationsvärdar på järnvägsstationer och en utbildning i bemötande för berörd personal. Även den så kallade har uppmärksammat problemen med bristande assistans och förespråkar också ett system med stationsvärdar i sitt remissvar på färdtjänstutredningen. föreslår i sin tur ökade möjligheter för färdtjänstberättigade att ta med ledsagare och medresenär under sina resor. Det är min avsikt att behandla frågor rörande kollektivtrafiken i en kommande transportpolitisk proposition. Eftersom departementet just nu arbetar med beredningen av både kollektivtrafikutredningen och färdtjänstutredningen samt remissvaren på dessa så är det för tidigt för mig att redan nu ta ställning till vilka förslag regeringen avser att föreslå i den kommande propositionen.
frs · GR121068 · 2004-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1068 om tioårsdagen av förlisning har frågat mig om jag avser att vidta några särskilda åtgärder för att tioårsdagen av den svåra fartygsolyckan med ska komma att uppmärksammas. Jag anser att det är mycket viktigt att uppmärksamma tioårsdagen och detta kommer också att ske. pågår nu ett arbete med att förbereda hur minnesdagen ska uppmärksammas. Jag vill framhålla att det är angeläget att hörsamma eventuella önskemål från de anhöriga och överlevande i samband med minnesdagen. Styrelsen för psykologiskt försvar har därför gått ut med information till anhörig- och överlevandeföreningarna om att bidrag för att möjliggöra föreningarnas eventuella aktiviteter i samband med minnesdagen kan sökas hos myndigheten.
frs · GR121069 · 2004-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1069 om nationellt stöd till patientinformation har ställt en fråga om jag skulle vara beredd att vidta åtgärder för att till exempel genom Dagmarmedel ge ekonomiskt stöd till utveckling och drift av databasen @ Patientinformation Online. Jag och regeringen delar uppfattning om att hälsoinformation på nätet är en mycket viktig informationskanal såväl för patienter som för deras anhöriga. För dagens informationssökande och IT-vana patienter är nätbaserad hälsoinformation av hög kvalitet ett utmärkt komplement till den information som patienten får av personal inom hälso- och sjukvården. PION, som är ett samarbete mellan landstingen i , , , samt NU-sjukvården i , är en av flera seriösa hälsoinformationstjänster på Internet. Utav dessa kan Infomedica sägas vara en av de allra främsta. Infomedica ägs och drivs gemensamt av samtliga landsting samt , och utgår från ägarnas ansvar att ge medborgarna korrekt och fullständig hälso- och sjukvårdsinformation. Som en naturlig del av vården kan Infomedica främja hälsoarbetet och stärka patientens ställning. Infomedicas goda kvalitet har även uppmärksammats internationellt genom en finalplats i tävling e-Europe Award for e-Health 2004. De motiv som anförts ovan är bakgrunden till att regeringen stöder Infomedica med totalt ur Dagmarmedlen. Därutöver ges till organisationen , som arbetar med att främja samarbetet på IT-området mellan landsting, regioner, kommuner och privata vårdgivare. Inom ramen Dagmarmedel ges även till utvecklingen och genomförandet av en nationellt samordnad sjukvårdsrådgivning per telefon. Årets Dagmaröverenskommelse reflekterar således regeringens och vårdhuvudmännens höga prioritering av såväl nya former för patientinformation som av IT-utvecklingen inom hälso- och sjukvården. Då betydande medel redan har tillförts den nätbaserade och nationellt välförankrade hälsoinformationen i Infomedicas regi, är satsningar på ytterligare aktörer inom samma område inte aktuella.
frs · GR121071 · 2004-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1071 om skatten på bensin har frågat mig om jag avser att sänka skatten på bensin. Frågan har ställts mot bakgrund av den senaste tidens prishöjningar på bensin. Bensinskatten tas ut per liter. Den påverkas således inte av priset på bensin. Bensinskatten har förändrats obetydligt . Den svenska bensinskatten är lägre än vad den är i de flesta av våra grannländer inom EU, till exempel , , , , , och . Skatterna på bensin och andra bränslen utgör viktiga styrmedel i miljöpolitiken som syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. Regeringen har inga planer på att ändra bensinskatten.
frs · GR121072 · 2004-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1072 om information vid byggande av 3G-master har frågat mig vad jag avser att göra för att människor ska få förbättrad information om byggande av 3G-master i sin kommun så att de kan påverka sin livsmiljö. Information och kommunikation kan bidra till att dämpa oron och även bidra till att en 3G-etablering blir så skonsam som möjlig, både då det gäller exponeringen av elektromagnetiska fält och påverkan på natur- och kulturvärden. En hel del information finns redan på området. Exempelvis har , , , , och () gemensamt tagit fram en broschyr om strålning och har informationsmaterial rörande bland annat kommunernas handläggning av bygglov för 3G-master. Jag utesluter inte att det ändå behövs ytterligare information. Men kommunerna har ett stort ansvar när det gäller information till medborgarna. Både till alla de som berörs konkret av olika tillstånd, men också till alla andra som vill ha information. Det är också viktigt att operatörerna själva är öppna och tydliga i sin kommunikation. En kontinuerlig dialog är viktig i frågan, både med företagen, , de enskilda kommunerna och sektormyndigheterna. Här har jag liksom alla medborgare ett ansvar att efterfråga information och påtala var eventuella brister finns.
frs · GR121073 · 2004-04-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1073 om juridiska åtgärder för traumatiserade kvinnor har frågat mig vilka juridiska åtgärder jag är beredd att vidta för att traumatiserade kvinnor ska få upprättelse. Frågor som rör våld mot kvinnor är ett viktigt område för mig och regeringen. Vi bedriver tillsammans med myndigheter ett aktivt arbete för att ytterligare förbättra situationen för de utsatta kvinnorna. har flera förändringar av lagstiftningen genomförts som bland annat resulterat i regler om besöksförbud, förbud mot köp av sexuella tjänster och förbud mot människohandel för sexuella ändamål. pågår också en reformering av sexualbrottslagstiftningen. Dessutom kan nämnas att regeringen tillsatte en utredning som ska följa upp och, ur ett könsmaktsperspektiv, utvärdera de myndighetsgemensamma uppdrag och de uppdrag till enskilda myndigheter som gavs i samband med propositionen Kvinnofrid. Utredaren ska därefter göra en samlad analys av eventuella hinder som motverkar ett könsmedvetet arbete. Ett annat exempel är att regeringen fattade beslut om att tillsätta en utredning med uppdrag att finna formerna för en ombildning av Rikskvinnocentrum (RKC) till ett nationellt institut. Utredaren ska också överväga förutsättningarna för att inrätta en nationell kristelefon för kvinnor som utsatts för mäns våld. RKC är ett resurs- och för kvinnor som våldtagits eller misshandlats. Det nationella institutet ska utveckla metoder för omhändertagande och behandling samt fungera som ett kunskaps- och resurscentrum för myndigheter, organisationer och allmänhet när det gäller mäns våld mot kvinnor, sexuella övergrepp och våldtäkt. Mycket har alltså gjorts men självklart kan det göras mer. Frågor om våld mot kvinnor kommer därför att ges fortsatt hög prioritet inom regeringen.