ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS1229 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:29 om högre utbildning i finska har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa att det vid landets högskolor och universitet ska finnas goda möjligheter till kvalificerad undervisning i det finska språket. Regeringen har tagit en rad initiativ för att stärka den finska minoritetens ställning och det finska språket i . blev finska officiellt minoritetsspråk i . anslog regeringen till för uppbyggnaden av ett finskt språk- och kulturcentrum. Syftet med denna satsning är att stärka det finska språket och den sverigefinska minoritetens ställning i . har inom ramen för uppdrag att stärka lärosätenas forskningsmiljöer i små ämnen tilldelats för att i samarbete med förstärka forskarmiljö kring centrala östersjöfinska språk, det vill säga finska, meänkieli och estniska. har ett särskilt åtagande att anordna grundutbildning i finska och har ett särskilt åtagande att anordna lärarutbildning med inriktning mot finska. Därutöver bedrivs högskoleutbildning i finska vid , , och vid . Ersättningen per student inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi har ökat . Sammanlagt har lärosätena erhållit för att kunna höja kvaliteten, till exempel genom mer undervisning i mindre grupper. Denna resursförstärkning ger lärosätena möjlighet att bland annat stärka undervisningen i mindre språk. Regeringen anser att det är viktigt att värna ämnesmångfalden inom humaniora. Men detta är huvudsakligen ett ansvar för universiteten och högskolorna eftersom de själva beslutar vilka ämnen som ska erbjudas. Inom många ämnen är det rimligt att det sker en arbetsfördelning mellan lärosätena. Min förhoppning är att de lärosäten som bedriver undervisning och forskning i det finska språket i ökad utsträckning ska samarbeta och därigenom bland annat skapa större och starkare forskningsmiljöer. I detta sammanhang vill jag också nämna det uppdrag som regeringen har givit en utredare att se över resurstilldelningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen vid universitet och högskolor. I det ingår att ta fram förslag på hur systemet skulle kunna utformas så att det stimulerar till samverkan och arbetsfördelning mellan lärosäten och därigenom bidrar till effektiv användning av utbildningsresurserna.
frs · GS123 · 2004-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:3 om regeringens infrastrukturinvesteringar har frågat statsminister vad han avser att göra för att tidigarelägga en utbyggnad av till en trygg och säker motorväg. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen är väl medveten om de behov och de möjligheter som är kopplade till infrastrukturen i . Denna medvetenhet syns också tydligt i den nationella väghållningsplanen som regeringen fastställde . Fastställelsebeslutet innebär att ett antal väginvesteringar i ska tidigareläggas. På E20 handlar det om objekten Tollered@Alingsås och genom . Dessutom tidigarelades utbyggnader på genom , Rv 45 i Älvdal, Rv 44 mellan och samt Rv 40 mellan och . Samtliga dessa tidigarelagda vägutbyggnader ska finansieras genom lån i .
frs · GS1230 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:30 om attityder kring sjukförsäkringen har frågat socialminister vilka åtgärder hon avser att vidta med anledning av den undersökning som () låtit göra gällande attityder kring sjukförsäkringen. Arbetsfördelningen inom är så fördelad att det är jag som ska svara på frågan. Det är allvarligt om människor inte anser att man behöver vara sjuk för att erhålla ersättning från sjukförsäkringen. I första hand är det ett ansvar för RFV, övriga socialförsäkringsadministrationen och intygsskrivande läkare att göra korrekta bedömningar gällande vilka individer som ska vara berättigade till ersättning och vilka som inte ska vara det. Sjukskrivningsproblematiken är komplex och innefattar många frågor inom bland annat arbetsmiljö, rehabilitering och försäkringsadministration. Sjukförsäkringen är till för att täcka inkomstbortfall för den som på grund av sjukdom fått sin arbetsförmåga nedsatt. För att de försäkrade även fortsättningsvis ska kunna garanteras ersättning vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom anser regeringen att det är viktigt att sjukförsäkringen värnas på olika vis. Arbete pågår från regeringens sida med att åtgärda brister i tillämpningen av regelsystemet för sjukförsäkringen. Regeringen anser att ändrade former för intygsskrivande och fördjupning av beslutsunderlagen samt förstärkta utbildnings- och informationsinsatser är metoden för att bemöta en förskjutning i tillämpning av sjukdomsbegreppet. Flertalet av de förslag som anges i proposition 2002/03:89, vilken trädde i kraft , avser åtgärder för att öka precisionen vid sjukskrivning genom bland annat förbättrade intyg och fördjupade beslutsunderlag. Ett led i detta arbete är att också uppmärksamma hur attityderna kring sjukskrivning bland de försäkrade, de intygsskrivande läkarna och inom sjukförsäkringsadministrationen ser ut och betydelsen av dessa attityder i sjukskrivningsprocessen. Vidare kan nämnas det arbete som RFV bedriver där exempelvis utarbetandet av en kontrollstrategi som syftar till att trygga försäkringsmässigheten i systemen, är av betydelse.
frs · GS1231 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:31 om svenska bönders konkurrenskraft har frågat mig vad jag avser att göra för att återställa svenska bönders konkurrenskraft som beror på ökade likviditetskostnader för försenade inkomster. svarade jag på en fråga, som ställts till finansministern, från som också handlade om de ekonomiska effekterna för bönderna med anledning av att utbetalningen av vissa stöd förskjuts . Jag kan inte lämna något annorlunda besked än vad jag gjorde i det föregående svaret.
frs · GS1232 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:32 om modemkapning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa den typ av brottslighet som är kopplad till så kallad modemkapning. Det är angeläget att hitta en lösning på det problem som tar upp. Regeringen har därför beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att bland annat se över konsumentskyddet vid modemkapning. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Det är min förhoppning att utredaren ska komma fram till effektiva och verkningsfulla förslag. Det är viktigt att påpeka att det redan nu vidtas en rad åtgärder på olika håll för att komma till rätta med detta problem. Bland annat samarbetar med berörda myndigheter, organisationer och operatörer om hur man på bästa sätt kan informera om de risker som är förknippade med modemkapning.
frs · GS1233 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:33 om löne- och bonusavtal för chefer i statliga bolag har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra pågående utveckling med höga lönepåslag och miljoner i bonusutdelning för chefer i statligt ägda bolag. Jag anser att lönenivåerna för vd:ar och andra ledande personer i näringslivet generellt sett är alldeles för höga. Det är viktigt att staten, som är en viktig bolagsägare, bidrar till att stävja den utvecklingen och går före i frågor som rör ersättning till ledande befattningshavare. måste de statliga bolagen ha möjlighet att rekrytera personer med rätt kompetens. Regeringen antog därför nya riktlinjer avseende ledande befattningshavares anställningsvillkor . Riktlinjerna anger att de löner och förmåner som styrelsen beslutar om till vd ska vara konkurrenskraftiga men inte löneledande i förhållande till jämförbara företag. Det är styrelserna som ska besluta om lämpliga nivåer på vd:s anställningsvillkor och utvärdera vd:s ersättning i förhållande till jämförbara företag. De nya riktlinjerna slår fast att vd inte ska omfattas av bonus eller andra incitamentsprogram. Jag förväntar mig att de nya riktlinjerna tillämpas då nya avtal tecknas.
frs · GS1235 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:35 om vägnät har frågat mig om jag avser att föreslå ytterligare medel för att dels kunna åtgärda de omfattande skadorna i samband med , dels kunna genomföra de andra åtgärder som krävs för att upprätthålla en trafiksäker kvalitet på det samlade värmländska vägnätet. syftar i sina frågor på det regnväder som föll över delar av . Jag besvarade en liknande fråga från . Mitt svar är i stort samma . Kostnaderna för att åtgärda de berörda statliga vägarna bedöms vara i storleksordningen 25@30 miljoner kronor. förfogar över ca för drift och underhåll av det statliga vägnätet. bedömning är att merkostnaderna för att åtgärda de värmländska vägarna går att finansiera inom det beloppet. Jag delar den bedömningen. Till anslaget är dessutom kopplat en anslagskredit på . Syftet med anslagskrediten är bland annat att kunna hantera oförutsedda händelser . Även de enskilda vägar med statsbidrag som drabbats räknar med att kunna åtgärda tillsammans med väghållarna. När det gäller enskilda vägar utan statsbidrag har frågan om att täcka deras kostnader vid översvämningar prövats vid tidigare tillfällen, med resultatet att inga medel utbetalats av staten. Regeringen har inte för avsikt att ompröva den frågan. När det gäller den mer generella frågan om åtgärder för det värmländska vägnätet vill jag peka på de beslut om fastställelse av den nationella väghållningsplanen och definitiva ekonomiska ramar till länsplanerna som regeringen tagit . För del innebär det bland annat att objekten Kronoparken@Skattkärr och Hån@Töcksfors på tidigarelagts, att bedöms få för tjälsäkring och bärighet på broar samt att i får för den regionala transportinfrastrukturen. Min bedömning är att det därmed finns goda förutsättningar för att upprätthålla och utveckla standarden på det värmländska vägnätet.
frs · GS1236 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:36 om skolor på entreprenad har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av tillkännagivande om att utbildning på entreprenad bör tillåtas generellt både i och i gymnasieskolan. Enligt lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan (entreprenadlagen) får kommuner och landsting sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att denne ska bedriva viss undervisning inom gymnasieskolan. Avtalet får endast avse undervisning i karaktärsämne som har en yrkesinriktad eller estetisk profil. För och motsvarande skolformer där skolplikten kan fullgöras saknas möjlighet att lägga ut undervisningen på entreprenad. Om det finns särskilda skäl, får dock regeringen medge att även undervisning i andra karaktärsämnen och i kärnämnen i gymnasieskolan liksom undervisning i de obligatoriska skolformerna läggs ut på entreprenad. Kvalitet och likvärdighet i utbildningen är väsentligt för att våra barn ska få en god grundskoleutbildning. En entreprenadlösning skulle kunna medföra risker för att det kommunala ansvaret för detta uttunnas. En viktig kvalitetsfaktor är välutbildade lärare. Även här är det oklart vad entreprenader skulle betyda eftersom skollagens krav på behöriga lärare inte är tillämpbar. Frågan om hur tillkännagivande om entreprenad i ska hanteras bereds inom . Entreprenadlagens gränsdragning mellan kärnämnen och karaktärsämnen har kritiserats för att den försvårar en integration mellan ämnena. Det finns från vissa kommuner önskemål om att fler inslag i verksamheten än ska kunna omfattas av entreprenadavtal. Jag anser att det finns skäl att se över nuvarande lagstiftning, till exempel i fråga om möjligheten till entreprenadlösningar i den nya gymnasieskolans lärlingsutbildning. Därför har regeringen, i anslutning till propositionen Kunskap och kvalitet @ elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140), givit en särskild utredare i uppdrag att se över bestämmelserna om entreprenad i gymnasieskolan. Av utredningens direktiv (dir. 2004:04) framgår att översynen ska avse både vilka inslag i verksamheten som bör kunna läggas ut på entreprenad och till vem ett sådant uppdrag ska få lämnas. I uppdraget ingår också att utreda frågan om kommuners möjlighet att anordna gymnasieutbildning i även andra former än ett direkt huvudmannaskap. Utredaren ska även överväga behovet av särskilda bestämmelser om huvudmannens ansvar för kvalitetssäkring och tillsyn av entreprenadverksamheten i syfte att garantera eleverna en likvärdig utbildning. Uppdraget ska redovisas . Jag anser att detta uppdrag ligger inom ramen för det tillkännagivande som har givit regeringen.
frs · GS1237 · 2004-09-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:37 om information till försvarsutskottets ledamöter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ledamöter ska få tillgång till regeringens beslutsunderlag som andra tycks få det. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag till utformning av Försvarsmaktens framtida grundorganisation. Arbetsgruppens förslag utgjorde ett av beslutsunderlagen till försvarspropositionen. Underlaget finns i akten tillhörande propositionen och blev tillgängligt då propositionen överlämnades till . Före dess var underlaget fortfarande att betrakta som arbetsmaterial inom . Eftersom underlaget utgjorde arbetsmaterial och ärendet fortfarande var innan propositionen överlämnades till . Det var inte heller lämpligt att överlämna materialet till ledamöter medan beredning pågick. Jag bedömer det därför inte som nödvändigt att vidta några åtgärder i den riktning som frågeställaren önskar.
frs · GS1238 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:38 om beskattningen av idrottsutövare har frågat mig om jag avser att föreslå en förändring av lagstiftningen när det gäller beskattningen av idrottsutövare. I frågan beskriver att spelare i vissa idrottsföreningar är knutna till NHL och att det av skattetekniska skäl är osäkert när de kan börja spela för föreningarna. I frågan påstås att om spelarna inte ska behöva betala förmögenhetsskatt i kan de inte ansluta till spelartruppen förrän en bit in på hockeysäsongen. Enligt huvudregeln i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt betalas förmögenhetsskatt av fysisk person som är obegränsat skattskyldig vid beskattningsårets utgång. Med obegränsad skattskyldighet avses i princip att alla tillgångar, både i och i utlandet, är skattepliktiga. Innebörden av begreppet obegränsat skattskyldig bestäms på samma sätt som vid inkomstbeskattningen, det vill säga enligt reglerna i inkomstskattelagen (1999:1229). Där sägs att den som är bosatt i , den som stadigvarande vistas i och den som har varit bosatt här och har väsentlig anknytning hit är obegränsat skattskyldig. Med att stadigvarande vistas i förstås enligt praxis en person som vistas här . Detta gäller även om det förekommit tillfälliga avbrott i vistelsen här och även om vistelsen sträcker sig över ett årsskifte. Denna ordning har gällt i . Även i många andra länder gäller sex månaders vistelse som tillräcklig tid för att leda till obegränsad skattskyldighet. Jag finner inte skäl att föreslå någon förändring av skattelagstiftningen i detta avseende.
frs · GS1239 · 2004-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:39 om hund- och kattskinn har frågat mig när jag avser att presentera ett förslag på förbud mot införsel av hund- och kattskinn i enlighet med de förslag angående importförbud som presenterades av och . En omfattande analys har skett av myndigheternas förslag. Analysen har visat att införandet av ett nationellt förbud är förenat med svårigheter och beredning av frågan pågår fortfarande. Den mest effektiva åtgärden är ett förbud som omfattar samtliga medlemsstater i EU. Regeringen har därför tagit initiativ för att föra upp frågan på EU-nivå. Jag avvaktar nu resultat av dessa diskussioner med övriga medlemsstater och kommissionen. Regeringen ser allvarligt på frågan. Även de större aktörerna inom handeln har uppmärksammat problemen och gjort åtaganden för att förhindra sådan import. Jag följer noga utvecklingen och är givetvis beredd att vidta de ytterligare åtgärder som kan visa sig vara motiverade.
frs · GS124 · 2004-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:4 om i och mänskliga rättigheter har frågat statsrådet med ansvar för sportfrågor, , vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att förhindra att brott mot de mänskliga rättigheterna döljs under . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Den tilldelade 2001 arrangörsskapet för de 2008. Beslutet har välkomnats på många håll, både i och i omvärlden, inte enbart därför att är en stor idrottsnation, utan även då detta innebär en ökad exponering, som kan ge stimulans för förändringar i positiv riktning. har genomgått en snabb ekonomisk tillväxt under drygt två decennier, och landets ekonomiska och politiska betydelse har ökat markant. har öppenheten och utbudet av kultur och information ökat som statens inblandning i människors privatliv har minskat något. Bristande respekt för de mänskliga rättigheterna är dock fortsatt ett problem i . söker därför på olika sätt, genom dialog och samarbete, både enskilt, i EU-samarbetet och genom FN-systemet, bidra till en utveckling i som leder till att respekten för de mänskliga rättigheterna stärks och att internationella normer vinner ytterligare insteg i det kinesiska rättssystemet. Arbete pågår även inom initiativet Globalt Ansvar, som syftar till att stimulera svenska företags engagemang för frågor som rör socialt och miljömässigt ansvarstagande i länder där de är verksamma. Under kommer omvärlden sannolikt genom medierna och under olika evenemang att fokusera inte bara på de rent sportsliga händelserna, utan i hög grad även på det samhälle som möter en besökare i . Man kan utgå ifrån att även negativa sidor av den snabba moderniseringen och frågor som brott mot mänskliga rättigheter kommer att skildras och diskuteras i internationella medier. Detta kan även stimulera den inhemska debatten i . Det kan inte uteslutas att ett stort evenemang som ett i stället för att dölja den kinesiska vardagen och avigsidorna i samhället kommer att bidra till mer av erfarenhetsutbyte och öppen debatt om olika samhällsfrågor och om landets fortsatta utveckling.
frs · GS1240 · 2004-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:40 om humanitär hjälp till internflyktingar har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av WFP:s upprop till givarländerna angående begäran om medel till WFP:s matprogram i . Inledningsvis vill jag tacka för hennes engagemang och intresse för denna viktiga fråga. Jag vill också poängtera att jag delar hennes oro vad gäller situationen för internflyktingar. Generellt kan sägas att gör en omfattande insats på flera områden i . ger ett stort bidrag till WFP:s verksamhet i världen. har givit WFP . Bidraget till WFP är så kallat obundet bistånd. bidrag till WFP fördelas mellan olika krissituationer enligt de behovsbedömningar som WFP och dess experter gör. På så sätt lever upp till principerna för gott humanitärt givarskap (GHD). Förutom att vara obundet, ger sitt bistånd till WFP tidigt . Detta för att organisationen ska kunna planera sin verksamhet och sina insatser med god framförhållning. En viktig del av WFP:s medel går till att hjälpa nödlidande flyktingar och internflyktingar. Så är även fallet vad gäller internflyktingar i krigshärjade länder som . I är flera FN-organ och andra humanitära aktörer involverade i nödhjälpen till internflyktingar, bland andra UNHCR. UNHCR ansvarar för de internflyktingar som befinner sig i samma situation som flyktingar eller återvändande. har bidragit med till UNHCR:s tilläggsappell för . har dessutom givit till FN:s appell (CAP) för . Därav har gått direkt till OCHA, FN:s kontor för koordination av humanitära insatser. deltar även aktivt i fredsprocessen och återuppbyggnaden av landet. Detta sker bland annat genom att ha militär personal på plats inom ramen för FN:s mission (UNMIL). bidrar med 226 militärer och 6 civilpoliser. Det svenska engagemanget visar sig även genom att kabinettssekreterare är EU:s samordnare för Västafrika-frågor. stöder också demobiliserings- och återintegrationsprocessen (DDR) i . Sida har detta år betalat ut till fonden för demobiliseringsinsatser i som UNDP ansvarar för. kommer fortsatt att vara starkt engagerat i det internationella samfundets ansträngningar och stödinsatser för att främja ett säkrare och stabilare och följa utvecklingen noggrant.
frs · GS1241 · 2004-09-30 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:41 om utlämningen av och 51 om EU och har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra att den nederländska regeringen bryter mot internationella konventioner genom att utlämna . har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att frågan om respekt för internationella konventioner lyfts upp på EU:s dagordning. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Enligt artikel 3 i FN:s konvention mot tortyr med mera ska ingen konventionsstat utvisa, återföra eller utlämna en person till en annan stat i vilken det finns grundad anledning att tro att personen skulle utsättas för tortyr. Denna princip har även utvecklats i praxis. Rätten till en rättvis rättegång fastslås i artikel 14 i FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och i artikel 6 i om mänskliga rättigheter. Konventionerna reglerar dock inte frågan om förbud mot utvisning eller utlämning i fall risk föreligger att rätten till en rättvis rättegång kränks. har som part till dessa konventioner en folkrättslig förpliktelse att garantera en rättvis rättegång. Därtill kommer det absoluta förbudet mot tortyr. När det gäller respekten för mänskliga rättigheter i har den turkiska regeringen genomfört många viktiga reformer på det lagstiftande området. EU och har i denna process framhållit vikten både av det lagstiftande arbetet och av fullt genomslag i praktiken av reforminitiativen. har tillträtt såväl om de mänskliga rättigheterna som FN:s konvention mot tortyr med mera. Den nederländska regeringen är givetvis väl bekant med såväl sina folkrättsliga åtaganden som situationen i . Eftersom jag har förtroende för de nederländska myndigheternas agerande i denna fråga kommer jag därför inte att vidta någon särskild åtgärd. Skyddet och främjandet av mänskliga rättigheter utgör inte bara en grundprincip för EU, utan ingår också i gemenskapens lagstiftning. Härigenom är de mänskliga rättigheterna och följaktligen efterlevnaden av internationella konventioner på området redan en högt prioriterad fråga för EU i dess interna och externa politik.