ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11228 · 2004-10-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:228 av () till utbildningsminister om kvalificerad yrkesutbildning Ett stort utbud av eftergymnasiala utbildningar är av stor vikt för att tillgodose näringslivets behov. Då gäller det inte enbart högskole- och universitetsutbildningar @ vilka i sig är oerhört värdefulla @ utan också eftergymnasiala yrkesutbildningar, exempelvis kvalificerade yrkesutbildningar (KY). Dessa utbildningar är anpassade för näringslivet i regionen och för glesbygden är de ett villkor för överlevnad eftersom de som utbildas tillgodoser basindustrins behov av kvalificerade och duktiga medarbetare. Dessa medarbetare innebär i sin tur en konkurrensfördel gentemot andra. De kvalificerade yrkesutbildningarna spelar en stor roll. Dessvärre har platserna vid KY inte utökats i den takt som behovet växt. Därför föreligger ett behov av en ökning av platser. Vad avser ministern att göra för att tillgodose det behov som finns av en utökning av platser till de kvalificerade yrkesutbildningarna?
fr · GS11229 · 2004-10-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:229 av () till utrikesminister om kidnappade barn i har vi i medierna kunnat följa dramat med de fem kidnappade svenska barnen i som varit fångna i över . En svensk-palestinsk far har kidnappat sina fem barn i åldrarna från modern i och fört dem till sin hembygd i . Fadern är häktad i sin frånvaro, efterlyst internationellt och därmed misstänkt för egenmäktigt förfarande med barn. Det finns heller inget utlämningsavtal mellan och de palestinska områdena. För en månad sedan träffade utrikesminister palestiniernas ledare på ett besök i regionen och lovade då att driva frågan vidare. yttrade då att barnen skulle släppas. Sedan det besöket rapporterar UD att inga större framsteg finns att rapportera om de kidnappade barnen. Vad avser utrikesministern konkret att göra för att sätta press på den palestinska myndigheten och än mer intensivt verka för att de kidnappade svenska barnen ska släppas från ?
fr · GS11230 · 2004-10-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:230 av () till utrikesminister om slaveriet i Många av oss lever invaggade i en idyll att slaveriet i världen avskaffades . Men så är icke fallet. Människorättsorganisationer som vittnar om att detta vidriga människoföraktande fenomen ökar bland annat i flertalet afrikanska stater. Ett uppmärksammat land är västafrikanska . Trots att slaveriet formellt avskaffades i landet fortlever denna barbariska sedvänja. Inte minst på landsbygden är fenomenet utbrett och ofta kopplat till att närmare hälften av befolkningen lever under fattigdomsgränsen. Regeringen i landet gör mycket lite för att förhindra slaveriet. Slavarna är i praktiken livegna, utsätts för grymma övergrepp och säljs i det tysta. Vad avser utrikesministern att göra för att uppmärksamma och bidra till slaveriets avskaffande i ?
fr · GS11231 · 2004-10-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:231 av () till statsrådet om självmord Antalet självmord bland barn och ungdomar har ökat . Siffrorna över dödsorsaker visar att 108 personer tog livet av sig , en ökning med 26 personer jämfört med . Av dessa var sju till och med under @ allt enligt statistik. Om man till allt detta lägger antalet osäkra fall som oförklarliga drunkningar, trafikolyckor, kvävningsanfall och förgiftningar @ stiger antalet. Det kan vara mycket svårt för omgivningen att upptäcka att en ung människa går med självmordstankar men det är viktigt att reagera snabbt och resolut vid minsta misstanke att en ung människa funderar på att ta livet av sig. Statistiken över barns och ungdomars självmord har sett ungefär likadan ut ända . De förfärliga siffrorna har inte gått ned, vilket är fallet bland den vuxna befolkningen. "Att ändå nästan 1500 personer tar livet av sig är dock ett stort samhällsproblem som måste tas på största allvar", skriver , professor och chef för i en kommentar till siffrorna. Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att dessa mörka siffror ska kunna vändas till en ljus framtid?
fr · GS11232 · 2004-10-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:232 av () till utbildningsminister om incitament för högre utbildning Rekryteringsdelegationen presenterade sin utredning om hur snedrekryteringen till högre utbildning ska minska. Bland annat talas om extra anslag för högskolor som tar emot studenter som har en "blandad bakgrund med skiftande förkunskaper". "Det måste löna sig för högskolorna att satsa på ökad mångfald", säger regeringens utredare också. Utredningen och dess förslag visar på ett stelbent systemtänkande i de förslag som presenterats. Ansvaret läggs på högskolorna och utredaren talar till och med om att starta ännu en myndighet. Om man vill rekrytera fler studenter från bakgrunder utan akademiska traditioner måste det vara uppenbart att en utbildning lönar sig. Individens vilja att studera kan aldrig ersättas av att högskolan får mer pengar eller att man startar en ny myndighet. Vill vi att fler ska söka sig till högskole- och universitetsutbildningar måste det innebära ett löfte om bättre arbete och högre lön om det ska kunna locka fler än de som redan har akademikertraditioner. Vad avser utbildningsministern att göra för att stärka incitamenten för enskilda människor från icke-akademiska bakgrunder att studera på högskolenivå?
fr · GS11233 · 2004-10-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:233 av Axel Darvik (fp) till utbildningsminister om arbete för utländska studenter finns stora problem för utländska studenter som vill arbeta i . Det är inte tillåtet för dem att arbeta under lov och . Detta kan för många betyda ekonomiska bekymmer, särskilt under det långa sommaruppehållet. Många av de utländska studenterna kommer från utvecklingsländer. Det är inte konstigt att flera av dessa studenter verkligen får vända på varje krona för att få ekonomin att gå ihop. Att få lov att arbeta skulle innebära ett viktigt tillskott för dessa studenter att dryga ut hushållskassan. En del arbetar säkert svart, något som absolut inte är bra, varken för individen eller samhället. Regeringens inställning till utländska studenter och arbete är mycket anmärkningsvärd. Först låter staten de utländska studenterna gå långa utbildningar, sedan slängs de ut ur landet efter examen. Inga arbetskraftsinvandrare tillåts, trots att dessa studenter etablerat sig väl i samhället. Att utländska studenter inte välkomnas i efter examen kan få mycket tragiska konsekvenser för de individer som berörs. De tvingas lämna nära vänner och bekanta. För samhället innebär det också ett stort slöseri med mänskliga resurser. Min fråga till utbildningsministern är därför vilka åtgärder han tänker vidta för att förändra regeringens inställning till utländska studenter och arbete.
fr · GS11234 · 2004-10-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:234 av () till jordbruksminister om illegal handel med reptiler Tidningen och P1:s radioprogram har uppmärksammat den ökade illegala handeln med reptiler till . Denna illegala smuggling av viltfångade reptiler till har ökat explosionsartat sedan EU-inträdet och innebär oerhört lidande som ofta slutar med döden för de drabbade djuren och också fara för inblandad personal då många djur är farliga och giftiga. Reptilerna hårdpackas vanligen i ordinära brev eller som bussgods och alltifrån minikrokodiler till giftormar, ödlor, varaner och sköldpaddor fraktas till vårt land. Denna smuggling som mestadels bedöms vara organiserad brottslighet beräknas näst efter vapensmuggling vara en av världens mest lukrativa branscher. Vad avser statsrådet att göra för att uppmärksamma och stoppa den plågsamma illegala handeln med reptiler till ?
fr · GS11235 · 2004-10-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:235 av () till jordbruksminister om dumpning av torsk vid fiske på SVT:s regionala nyhetsprogram har lyft fram ett problem som borde leda till omedelbara åtgärder. Stora mängder fisk dumpas i havet vid fiske på på grund av kvottilldelningens konstruktion. Enligt uppgift slängs två tredjedelar av all torsk som fångas tillbaka död i havet. Man beräknar att två miljoner torskar slängs överbord , vilket ska jämföras med de 700000@800000 som landas. Detta som en följd av att när torskkvoten är slut och torsk fås som bifångst vid fiske efter andra arter, som rödspätta, gråsej och kolja, måste fångsten av torsk slängas överbord. Vi inser alla att det måste vara helt förkastligt att prima matfisk dumpas på detta sätt. Alla är förlorare, det biologiska livet i havet, yrkesfiskarna och konsumenterna. Jag är övertygad om att jordbruksministern delar denna uppfattning. När det gäller fiskekvoter har avgörande betydelse och frågan måste alltså lyftas till EU-nivå. Ett sätt att komma till rätta med problemet är att lämna kvottilldelningen och gå över till en så kallad effortreglering, där man begränsar antalet dagar till havs och att man då får landa all fisk som fångas. Detta måste naturligtvis kunna kombineras med olika typer av artselekterande redskap. Vilka konkreta åtgärder kommer jordbruksministern och därmed att vidta på EU-nivå för att komma till rätta med problemet med regelverket som leder till att ca fisk dumpas ?
fr · GS11236 · 2004-10-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:236 av () till finansminister om ekonomiska aspekter på sex- och människohandel Sexhandeln bedöms vara den tredje största verksamheten inom organiserad brottslighet i världen. Till detta kommer att många länder inte har lagar som förbjuder handel med människor och blundar för kopplingen mellan prostitution och människohandel. FN har byggt upp en global databas på det området men försöker inte där samla data om ekonomiska aspekter. Andra ansvariga institutioner prioriterar inte heller det. Därför bör som ett led i kampen mot prostitution och människohandel ta initiativ till att synliggöra vilka som gör ekonomisk på dem liksom hur stor andel de utgör av länders nationalräkensker och BNP. Enligt en uppskattning uppgår den sammanlagda vinsten i hela världen till . En annan siffra som visar på omfattningen är att för uppges omsättningen vara . Jag vill fråga finansministern om han avser att ta initiativ i olika internationella forum för att synliggöra de ekonomiska aspekterna på prostitution och människohandel.
fr · GS11237 · 2004-10-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:237 av () till försvarsminister om officerselevers krav på examen De aviserade förändringarna inom försvaret tenderar att innehålla oseriösa inslag. Ett exempel på detta är officerselever som i slutskedet av sin utbildning fått beskedet att utbildningen upphör. Elever som beräknas sluta sin officersutbildning , utbildning, har inför sista terminen meddelats att utbildningen med stor säkerhet upphör . För individen innebär det tre bortkastade terminer. Oavsett förhållandet att utbildningen mynnar i en officerskarriär är det ändå en utbildning med examina, vilket ger personen större möjligheter i det fortsatta livet än om utbildningen avbryts under utbildningens gång. Enligt min uppfattning är en avbruten utbildning till stor skada för den enskilde och regeringen ska i sitt beslut ta hänsyn till detta. Min fråga till försvarsminister är: Vad avser ministern att göra för att tillgodose de krav på en avslutad utbildning som ställs av de officerselever som alldeles innan sin examen drabbas av en eventuell nedläggning av utbildningen?
fr · GS11238 · 2004-10-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:238 av () till kulturminister om den utrikespolitiska rapporteringen hos beslutade att i enlighet med public service-företagets karensregler inte låta journalisten rapportera mer om den amerikanska valrörelsen. kommer heller inte att leda SR:s samhällsprogram . Bakgrunden till beslutet är att , i en diskussion i P1 med författaren , förklarade att inte har ambitionen att vara opartisk i sin USA-rapportering. Så här sade : "Och jag tycker heller inte att svenska medier har något som helst krav på sig på opartiskhet när det gäller valet i . Vi har ju ingen anledning att vara opartiska och redovisa båda ståndpunkter på samma sätt som vi skulle göra i ett svenskt val. Det gör vi ju heller inte i andra internationella frågor. Vi skulle inte göra så i valet i eller eller något annat." SR-journalistens uttalande är avslöjande och mer än häpnadsväckande. Händelsen vittnar om en djup oförståelse av innebörden av public service-uppdraget. Den angelägna frågan nu är vilka konsekvenser uttalandet får efter det amerikanska presidentvalet och . För trovärdighet är det nu angeläget att det genomförs en grundlig och oberoende utvärdering av den utrikespolitiska rapporteringen i SR. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att få till stånd en oberoende utredning om opartiskheten i den utrikespolitiska rapporteringen i ?
fr · GS11239 · 2004-10-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:239 av () till försvarsminister om militära övnings- och skjutfält har varit, och är, väl försett med militära övnings- och skjutfält. När nu omvärlden förändrats och går över till ett helt annat försvar minskar behoven och försvarsledningen har fattat beslut om nedläggning av ett antal skjutfält. För att garantera verksamheterna på övnings- och skjutfälten klassades de som "riksintresse" vilket innebar kraftigt reducerade möjligheter till byggnation och övrig utveckling i närheten av fälten. Ett av de nedlagda fälten @ Remmene skjutfält utanför i @ har tidigare utgjort en stark begränsning på bygdens utveckling genom att det gett upphov till byggförbud i stora områden runt skjutfältet. I15 i , som tidigare nyttjade fältet, är nedlagt och garnison anser sig inte med dagens situation ha behov av det. Efter verksamhetens upphörande kvarstår klassningen som "riksintresse" vilket gör att man inte kan sälja marken och inte kan upphäva det byggförbud som råder. Fältet lägger därmed en död hand över bygden och hotar allvarligt en positiv utveckling. Med anledning av ovanstående vill jag till försvarsministern ställa följande fråga: Vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att upphäva "riksintresset" och för att förhindra att nedlagda övnings- och skjutfält utgör en broms för fortsatt landsbygdsutveckling?
fr · GS11240 · 2004-10-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:240 av () till försvarsminister om Byggnads- och reparationsberedskapens driftvärn I det försvarsbeslut som står för dörren ligger ett förslag om att avveckla även den väl organiserade och användbara Byggnads- och reparationsberedskapen (BRB). Denna frivilliga verksamheten inom försvaret är viktig nu men kommer att bli ännu viktigare när många delar av det svenska försvaret läggs ned. BRB dv består av män och kvinnor, de flesta framstående chefer och tekniker i karriären från byggföretag, spridda över hela , som på frivillig basis deltar i övningar och utbildningar, dels på fritid och dels på av arbetsgivaren betald arbetstid. Nyrekryteringen, som framför allt innefattar yngre män och kvinnor, har ökat . Statens totala årskostnad för att öva, vidareutbilda och vidmakthålla dagens driftvärnsorganisations medlemmar för att snabbt sätta den på fötter, är 1000@1200 kr/individ. Utöver dessa kostnader bidrar BRB-företagen ekonomiskt genom att dess personal får utbilda sig på tjänstetid. BRB dv utgörs av engagerade och försvarspositiva samhällsmedborgare. En tillgång, som på alla sätt bör tillvaratas. Att återskapa en nedlagd organisation med sådana specifika kunskaper blir hart när omöjligt. Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att säkerställa att kompetensen inom BRB dv inte avvecklas utan ses som en värdefull resurs inom det svenska försvaret?
fr · GS11241 · 2004-10-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:241 av () till kulturminister om Lagerhuset i Enligt ett förslag från kommer Lagerhuset i att kunna bli ett så kallat nationellt kulturarv. Lagerhuset kan efter beslut från regeringen övergå i statens ägo och förvaltas av . Enligt riksantikvarien har Lagerhuset ett utomordentligt stort kulturhistoriskt värde från såväl byggnadsteknisk och arkitektonisk som samhällshistorisk synpunkt. Efter en skrivelse från förväntades sedan regeringen fatta det formella beslutet. Något sådant har inte skett och har Lagerhuset förfallit än mer och situationen blir än mer ohållbar. Besked från måste komma snart om huset ska kunna räddas. Min fråga till ministern blir därför: Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att påskynda ett beslut vad gäller att göra Lagerhuset i till ett nationellt kulturarv?
fr · GS11242 · 2004-10-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:242 av () till statsrådet om iktyos Den medfödda hudsjukdomen iktyos har ofta svåra symtom och ett livslångt handikapp. Sjukdomen innebär en daglig behandling som tar mycket tid och engagemang i anspråk. Huden bygger snabbt på sig och blir tjock och hård. Typiskt för iktyos är starkt förtjockade fotsulor som kräver flera timmars fotvård . Görs inte detta ordentligt får patienterna svåra hudsprickor och svårt att gå. Man har vädjat till landstingen om hjälp att subventionera regelbunden fotvård, likt den som patienter med diabetessjukdom kan påräkna. Kostnaden för sådan behandling blir hög och många tvingas därför försöka på egen hand @ med sämre resultat. Än har man dock inte lyckats förmå landstingen att ställa upp med sådan subvention. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att stödja patienter med iktyos att få denna fotvårdande behandling i sin sjukdom?
fr · GS11243 · 2004-10-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:243 av () till statsrådet om ersättning till blödarsjuka har högst kostnader för blödarsjuka i hela . riskerar landstingen att förlora när finansieringen av de blödarsjukas medicin inte längre ska ersättas av staten. Många är nu oroliga att det nya avtalet mellan stat och landsting avseende läkemedelskostnader ska slå tillbaka på de blödarsjuka. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att säkerställa att blödarsjuka inte riskerar en sämre läkemedelsbehandling på grund av landstingens svåra ekonomiska situation?
fr · GS11244 · 2004-10-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:244 av Skånberg (kd) till justitieminister om utvecklingen av brottslighet i besökte justitieminister för att sammanträffa med en grupp medborgare som genomfört en namninsamling med krav på insatser för att öka rättstrygghet och rättssäkerhet på landsbygden. Uppropet som på denna korta tid samlat nästan 12000 namn kom till stånd efter att en rad allvarliga våldsbrott inträffat inom ett relativt litet område i södra . Under sammanträffandet som varade fick bland annat en redogörelse av hur kom hem och hittade sin sambo ihjälslagen på ett bestialiskt sätt. Som svar på detta och även vid senare tillfällen under samtalet underströk gång på gång att brottsligheten i inte ökat . Att medborgarna fått intryck av att så skett förklarade med att mediernas fokusering på brott ökat starkt. En enkel genomgång av Brottsförebyggande rådets statistik visar emellertid att brottsligheten fördubblats och att också våldsbrotten, som diskussionen här gällde, ökat kraftigt. Min fråga till justitieministern är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de nya statistikkällor som regeringen använder sig av ska komma till allmän kännedom?
fr · GS11245 · 2004-10-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:245 av () till justitieminister om resursbristen inom kriminalvården Att svensk kriminalvård befinner sig i kris behöver ingen tvivla på. Rymningarna från fängelserna och att tidigare generaldirektören för säger upp sig är två tydliga bevis. Uppsägningarna av personal inom fångvården talar även de sitt tydliga språk. Senast ut i raden är Hallanstalten som ska spara och 40 anställda ska bort . Facket uppmanar ansvariga politiker att sätta stopp för besparingshysterin, jag kan inte annat än hålla med. Det håller inte längre att spara på kriminalvården. Hundratals rymlingar från fängelserna finns olovligen utanför murarna och vi vill inte ha fler. underfinansierad kriminalvård räcker inte regeringens i sammanhanget blygsamma tillskott , vilket uppsägningarna visar. Planerna på en superbunker riskerar dessutom att ytterligare urholka kriminalvårdens redan svaga budget. Tänker justitieministern göra något för att förhindra att kriminalvården tvingas spara ännu mer?
fr · GS11246 · 2004-10-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:246 av () till justitieminister om onödig byråkrati Kronofogdemyndigheterna har i sitt register ett antal skulder på mycket låga avgifter typ . Dessa skulder vållar bekymmer både för gäldenärerna, de är ofta inte medvetna om dem, och för myndigheten. Kostnaderna för indrivning och pengar kostar betydligt mer än själva skulden som ofta uppkommit på märkliga sätt. Vore det inte rimligt att kronofogdemyndigheten ges laglig möjlighet att avskriva skulder på förslagsvis och därunder? Vad avser statsrådet att göra för att förhindra onödig byråkrati av småskulder?
fr · GS11247 · 2004-10-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:247 av () till statsrådet om antidepressiva läkemedel till barn förbjöd det brittiska läkemedelsverket (MHRA) utskrivning till barn och unga av alla antidepressiva medel utom ett. Läkemedelsbolagens tidigare mörklagda forskning hade visat att preparaten inte gav mer positiv effekt än sockerpiller (placebo), däremot en hel del biverkningar och ökad risk för självskadliga beteenden, inklusive självmord. Trots påpekanden rekommenderar man ökad förskrivning av antidepressiva läkemedel. beslutade motsvarande organ i , FDA, mot bakgrund av samma material och en omfattande påtryckning från anhöriga, att alla förpackningar med antidepressiva preparat ska förses med varningstext. beordrar FDA alla tillverkare att lägga till en text som beskriver den ökade risken för självmord för barn och ungdomar som ges antidepressiv medicin. Avser statsrådet att verka för en förändring vad gäller förskrivning av antidepressiva medel till barn mot bakgrund av de nya kunskaperna och riskerna för självdestruktivt beteende?
fr · GS11248 · 2004-10-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:248 av () till näringsminister om personalansvar hos har staten ställt hårda krav på lönsamheten hos . kräver staten att bolaget ger 13 procents avkastning. Detta har satt bolaget i en situation där man jagar kostnader och tvingas skära ned på trafik, men även hårdare villkor för de anställda. När bolaget upphandlade städtjänster ställde man så hårda villkor på flexibilitet hos de underleverantörer som skulle få kontrakt att det i praktiken var omöjligt för dem att ha fast anställd personal. förutsätter att statliga bolag ska föregå med gott exempel, bland annat vad avser anställningsvillkor för de anställda liksom för anställda hos de underleverantörer man skriver avtal med. För att kunna uppträda på ett sådant sätt krävs dock att bolaget ges ett större ekonomiskt utrymme än vad man har . Jag vill därför fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att öka SJ AB:s ekonomiska möjligheter att ta ansvar för villkoren för personalen inom bolaget liksom hos underleverantörer?
fr · GS11249 · 2004-10-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:249 av (m) till statsrådet om regeringens dröjsmål med yttrande till Ett, av många, exempel ur ett dagligt asylsökarperspektiv: Till anmäldes ett ärende rörande fråga om utvisning eller splittring av en invandrarfamilj. Domstolen beredde ärendet och har i brev tillskrivit den med begäran om yttrande senast . Regeringen nöjer sig icke härmed utan har begärt förlängd tid med att svara. Ytterligare väntan således för en familj som redan är hårt prövad av långsam hantering i den byråkratiska kvarnen. Det ärende, omfattande 125 sidor, som sålunda beredde , inklusive översättning och sammanfattning, behöver regeringen @ som borde ha fördel av närhet till och viss förhandskännedom genom berörda svenska myndigheter @ drygt fyra och en halv månad på sig för att yttra sig över. Det är knappast skäligt. Vilka allmänna åtgärder, med bortseende från ett enskilt ärende, är invandrarministern beredd att vidta i syfte att snabba upp regeringens handläggning av begärda yttranden från ?