ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12304 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:304 om utbildning i språk har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stimulera ungdomar till utbildning i språk. Språkkunskaper är avgörande för rörligheten i och andra länder i världen, såväl för arbete och studier som för turism och handel. Språkkunskaper bidrar också till att utveckla förståelse, respekt och tolerans för andra språk och kulturer. Därför har också ställt sig bakom det gemensamma utbildningsmålet inom EU att ge alla barn och ungdomar möjligheter att lära sig två främmande språk utöver det egna modersmålet. Svenska ungdomar har utomordentligt goda kunskaper i engelska, även i internationell jämförelse. Den bilden bekräftas också av Statens skolverks sammanfattande rapport utvärderingen av 2003 (dnr 75-2001: 04045). redovisade i en rapport även resultaten av en undersökning av ungdomars kunskaper i engelska i åtta europeiska länder. Svenska ungdomar hävdar sig mycket väl. Nästan alla resultat ligger i topp. De svenska ungdomarna är också mest positiva bland deltagande länder, både till engelska som språk och som skolämne. Så många som tycker att det är viktigt att kunna engelska. Detta kan vara en förklaring till att intresset för andra språk än engelska tycks minska. Situationen är densamma i flera andra europeiska länder. Engelskans ställning gör att många föräldrar och studerande, liksom många företag och medier, i alltför hög grad uppfattar kunskaper i engelska som inte bara nödvändiga utan också tillräckliga. Regeringen ser med oro på denna utveckling. Andelen elever med begränsade kunskaper i flera språk är dock större än tidigare, inräknat alla dem som prövar på moderna språk i eller läser nybörjarspråk i gymnasieskolan. Olika insatser krävs för att höja motivationen och motverka avhopp. Pedagogiskt utvecklingsarbete och kompetensutveckling för språklärare i både och gymnasieskolan är nödvändiga insatser för att stärka språkens ställning. Sådana insatser har också genomförts av och Myndigheten för skolutveckling. Även huvudmännen för utbildningarna har ett stort ansvar. Regeringen har i det kursplaneuppdrag som överlämnades till (dnr U2004/3307/G), med anledning av förslagen i propositionen, givit verket i uppdrag att överväga om förändringar av kursplanerna i språk kan bidra till att öka intresset för språkkunskaper. Regeringen har också i direktiv till (dir. 2003:38) gett utredaren i uppdrag att lämna förslag som bidrar till att elever i gymnasieskolan uppmuntras till att studera språk och matematik. Utredarens betänkande (SOU 2004:29) bereds . För en liten nation med stort internationellt utbyte både kulturellt, socialt och ekonomiskt är goda språkkunskaper för alla elever av särskild betydelse. Jag avser därför att noga följa utvecklingen på området. Det är viktigt att i detta sammanhang se till alla de språkkunskaper som kan utvecklas i skolan. Allt fler elever talar på grund av sin bakgrund andra språk än de vanliga skolspråken, ofta icke-europeiska sådana, vilket är en stor tillgång för . De måste också fortsättningsvis få goda möjligheter att behålla och utveckla dessa kunskaper.
frs · GS12306 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:306 om förtida avveckling av kärnkraft har frågat mig vilka besked jag kan ge till dem som är oroliga över framtiden för kärnkraften i . Kärnkraften är inte en långsiktigt hållbar energikälla. Den princip, som har gällt ända sedan folkomröstningen , är att kärnkraften ska avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd. Denna princip har varit vägledande för de tre partier som har samarbetat om energipolitiken, nämligen Socialdemokraterna, . Dessa tre partier presenterade en strategi för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften. är drygt en tredjedel av den totala energitillförseln i baserad på förnybar energi. Internationellt sett är detta mycket högt. Visionen är att på lång sikt ska basera hela sin energitillförsel på förnybar energi. Hur väl vi lyckas med detta och med att ta till vara möjligheterna till energieffektivisering kommer att ha betydelse för i vilken takt vi kan avveckla kärnkraften. De elva kärnkraftsreaktorer som är i drift svarar för närmare hälften av den svenska elproduktionen. Det betyder att samtliga kommer att falla för åldersstrecket under en och samma korta tidsperiod. Vi bedömer det inte som realistiskt att bygga ut ny elproduktion i samma takt som när kärnkraften byggdes ut. Med detta i åtanke är det inte ansvarsfullt att skjuta avvecklingen . Därför måste avvecklingen ske successivt på ett ansvarsfullt och kontrollerat sätt och utbyggnad av ny elproduktion ske kontinuerligt så att svensk industri och samhället i övrigt tillförsäkras el på internationellt konkurrenskraftiga villkor. De stora investeringar som krävs och behovet av omfattande teknisk och systemmässig utveckling innebär, tillsammans med energins stora betydelse för dagens samhälle, att omställningen kommer att ta tid. Enligt strategin är nästa steg, efter stängningen av , en prövning av de äldsta reaktorerna. En sådan prövning bör ske efter stängningen av . Jag kan självklart inte föregripa en sådan prövning. Jag vill slutligen framhålla att de anställda i den svenska kärnkraftsindustrin har en mycket hög kompetens och att det är viktigt att det under hela den omställningsperiod vi har framför oss finns tillgång till högt kvalificerad personal. En kontrollerad och ansvarsfull omställning är nödvändig. Ett viktigt skäl är att en sådan omställning skapar tydliga förutsättningar för företagen vid planering av sin verksamhet. Därmed ges också möjlighet att hantera personalfrågan på ett ansvarsfullt sätt.
frs · GS12307 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:307 om vräkta barn har frågat samhällsbyggnadsminister om vilka åtgärder hon avser att vidta för att förbättra bostadssituationen för de vräkta barnen samt för de som finns i riskzon för vräkning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Att bli vräkt från sitt hem är ett oerhört trauma, särskilt . Att uppemot 2000 barn vräks är oacceptabelt. Det ska aldrig behöva gå så långt att barnfamiljer vräks, eftersom vi har ett socialt skyddssystem som ska förhindra det. Men det verkar nu som om det skyddsnätet inte fungerar på många håll, och det måste vi rätta till. Regeringen har därför beslutat att tillkalla en särskild utredare (dir. 2004:145) med uppgift att analysera och lämna förslag på hur insatser för att förebygga och motverka vräkning av barnfamiljer kan utvecklas. uppgifter, ansvar och arbetsmetoder efter en vräkning ska också ingå i uppdraget. Även andra aktörers roll och ansvar i ärenden om vräkning ska analyseras. Utredaren ska utifrån gällande regler och praxis ta ställning till om författningsändringar behövs och i så fall föreslå sådana. Uppdraget ska redovisas .
frs · GS12308 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:308 om segelflyg har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta med anledning av att föreslagit höjda avgifter för segelflygcertifikat. Ansvaret för dessa avgifter vilar på men efter den 1januari 2005 övergår ansvaret till den nya luftfartsmyndigheten . Det är också då det nya avgiftssystemet träder i kraft. Systemet har arbetats fram i samråd med företrädare för olika berörda aktörer på marknaden. Utgångspunkten för förslag har varit att alla aktörer ska bära sina egna kostnader och att graden av korssubventionering ska minska. Resultatet av detta arbete, efter studier av tidrapporter och fördelade kostnader, är att vissa tidigare avgifter inte har täckt avsedda kostnader och att andra aktörer därmed har subventionerat dessa verksamheter. För att undvika detta har även avgifterna för sportflyget kommit att beröras i förslag. I avgifterna för sportflyget inkluderas även en bidragsdel som går vidare till organisationer som bland annat arbetar med sportflyg. Avgifterna för sportflyget omnämns inte specifikt i Luftfartsstyrelsens kommande regleringsbrev. Däremot omfattas de av avgiftsförordningen, av vilken det framgår att myndigheten för denna typ av avgift ska tillämpa principen om full kostnadstäckning. Jag ser inget skäl till att avvika från denna regel i det här fallet. Som påpekar har den europeiska flygsäkerhetsmyndigheten () diskuterat möjligheten att införa en förenklad form av licens, bland annat för segelflygning. Vi vet emellertid inte om detta kommer att realiseras, än mindre när. Med tanke på ovanstående är det alternativ som föreslår, att certifikat för segelflyg skulle administreras av en frivilligorganisation, intressant och övervägs i . Jag är avslutningsvis medveten om att flera berörda aktörer reagerat på det förslag som har haft ute på remiss. Åtskilliga aktörer har även hört av sig till mig med sina synpunkter. Det är min avsikt att följa frågan noga framöver, inte minst med avseende på de synpunkter som framkommit under den remissomgång som ska föregå slutgiltiga beslut.
frs · GS12309 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:309 om Saabkrisens konsekvenser har frågat hur jag avser att agera för att utbyggnaden av och Rv49 inte ständigt ska skjutas . Regeringen beslutade att en utbyggnad av mellan och ska ingå i den nationella väghållningsplanen för perioden 2004@2015. Motivet är att industrin i för sin framtida utveckling är beroende av förbättrade transportförutsättningar. För att kunna inrymma utbyggnaden har regeringen beslutat att tretton investeringsobjekt ska utgå ur den nationella väghållningsplanen. Inget av dessa objekt ligger i . ska dessutom anpassa planerna så att de årliga utgifterna inte överstiger de planeringsramar som tidigare beslutats. Anpassningen ska ske genom att åtgärder senareläggs i förhållande till den fastställda planen. I senareläggningen ska särskild hänsyn tas till de åtgärder som i regeringens beslut tidigarelades i förhållande till förslag. Bland de objekt som tidigarelades finns E20 genom och E20 Tollered@Alingsås. Särskild hänsyn kommer således att tas till dessa objekt i arbete med senareläggningar. Investeringar på Rv49 planeras av i deras länsplan för regional transportinfrastruktur. De investeringarna berörs därför inte av regeringens beslut om ändrad nationell väghållningsplan.
frs · GS12310 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:310 om nedläggningshotade polisstationer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka den lokala närvaron av polisen i de glest befolkade delarna av landet så att människors känsla av trygghet kan öka. Jag delar grundläggande syn att det måste finnas en polisiär närvaro även i glesbygden. Jag vill därför inledningsvis peka på att regeringen höjt polisens anslag med nästan . kommer det totala anslaget till polisen att ytterligare förstärkas med ca . kommer 4000 poliser att utbildas. För snart ökar antalet poliser. kommer antalet poliser enligt prognos att uppgå till ca 17200 poliser. Det är en nettoökning med 1100 poliser på bara . Denna satsning leder naturligtvis också till en förstärkning och föryngring av polisen i glesbygden. Frågan om polisens resurser och hur de används diskuteras ofta. Generellt gäller att kravet på närhet alltid måste ställas mot polisens möjligheter att arbeta effektivt. Om en polismyndighet har ett antal mindre stationer i glesbygden som kostar stora pengar i hyra är det mer effektivt att lägga dessa pengar på att anställa fler poliser. Det är personalen, inte stationen som skapar trygghet och bekämpar brott. har pekat på att alltför små närpolisområden inte kan fungera effektivt och ge den service som medborgarna har rätt att kräva. Hur stort ett närpolisområde bör vara och hur många närpoliser som bör finnas där måste styras av behovet i området av såväl reaktiva som förebyggande insatser från polisens sida. Avslutningsvis vill jag poängtera att har genomfört flera försöksverksamheter för att finna lösningar på frågan om den polisiära närvaron i glesbygden. Regeringen anser att det är angeläget att bedriver ett kontinuerligt utvecklingsarbete i frågan.
frs · GS12311 · 2004-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:311 om säkerhetsmur har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i fråga om den fortsatta tillämpningen av handelsavtalet mellan och mot bakgrund av bristerna i tillämpningen från sida. Låt mig först nämna något om EU:s associeringsavtal innan jag går in på frågan om läget på de palestinska områdena som en följd av separationsbarriär. EU:s bilaterala associeringsavtal med länder i och med PLO för den palestinska myndigheten är de grundläggande byggstenarna för ett frihandelsområde i . Samtliga avtal innehåller också en klausul som betonar respekten för demokrati och mänskliga rättigheter. har åtta associeringsavtal slutits. med trädde 2000. Frågor om avtalets tillämpning inklusive respekten för den artikel som handlar om mänskliga rättigheter berörs regelbundet med i de associeringsråds- och associeringskommittémöten som avtalet föreskriver. Innehållet i dessa möten kan EU:s medlemsstater påverka genom de samråd som föregår dem och i dessa sammanhang spelar en aktiv roll. EU:s och grundinställning är att det finns större möjligheter att uppnå positiva resultat på detta sätt än genom att verka för sanktioner och isolering. Jag delar till fullo oro för den situation på de ockuperade palestinska områdena som uppstått till följd av separationsbarriären. Den välkomnade den internationella domstolens yttrande om den israeliska separationsbarriären, i vilket det fastslås att uppförandet av separationsbarriären på ockuperad palestinsk mark strider mot folkrätten. Det kan noteras att samma slutsats dragits även i den svenska inlagan till domstolen. Barriären medför ingrepp som inte är förenliga med den humanitära rätten och effekterna av den innebär ett brott mot palestiniernas mänskliga rättigheter. EU och kommer i olika sammanhang inklusive de nämnda associeringsråds- och associeringskommittémötena att fortsätta att kräva att stoppar byggandet av barriären på ockuperad mark och expansionen av bosättningarna, vilka tillsammans försvårar en lösning av konflikten. kommer också att inom ramen för våra bilaterala relationer med att fortsätta ge vår syn och ställa krav. Sanktioner eller bojkott mot ett land bör ses som en sista utväg när alla andra medel är uttömda. Detta är inte aktuellt i fallet .
frs · GS12312 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:312 om jämställdhet i de kommunala, regionala och statliga kulturorganisationerna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utveckla verktyg för att säkerställa att blir jämställt. Jämställdhet mellan män och kvinnor är en prioriterad fråga inom det kulturpolitiska området. Samtliga statliga kulturinstitutioner har i sina regleringsbrev, eller motsvarande dokument, ett uttryckligt mål om att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av jämställdhet mellan kvinnor och män. Vid tillsättande av chefer och styrelser vid statliga kulturinstitutioner är målet en jämn könsfördelning. Regeringen tillsatte även en kommitté för jämställdhet inom scenkonstområdet med uppgift att lämna förslag till hur ett jämställdhets- och genusperspektiv kan bli en obestridd och påverkande kraft inom hela scenkonstområdet (dir. 2004:39). Utgångspunkten är att både kvinnors och mäns erfarenheter, kunskaper och värderingar tas till vara för att berika och påverka utvecklingen inom scenkonstområdet. I uppdraget ingår att analysera den rådande könsmaktsordningen inom scenkonstområdet, liksom inom konstnärliga högskoleutbildningar, och att lämna förslag till hur dessa strukturer kan förändras. Arbetet ska bedrivas utåtriktat och i förhållande till såväl offentliga som privata aktörer. Uppdraget ska redovisas .
frs · GS12314 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:314 om hivtest av asylsökande har frågat statsrådet vilka åtgärder han tänker vidta för att klargöra regeringens syn på obligatoriska hivtester av asylsökande. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan om hivtestning av asylsökande behandlas i betänkandet Samhällets insatser mot hiv/STI-att möta förändring (SOU 2004:13). Betänkandet har remissbehandlats. Omfattningen av hälso- och sjukvård samt tandvård för asylsökande regleras genom en överenskommelse mellan och staten. I betänkandet EG-rätten och mottagandet av asylsökande (SOU 2003:89) föreslås att överenskommelsen i fråga ersätts av en lag med motsvarande innehåll. Båda dessa ärenden är nu föremål för vidare beredning inom . Jag vill inte föregripa resultatet av den beredningen.
frs · GS12315 · 2004-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:315 om rättvis konkurrens med kommunala bolag har frågat vilka åtgärder som jordbruksministern avser att vidta för att konkurrensen med kommunala bolag ska ske på lika villkor. På grund av arbetsfördelningen inom regeringen ankommer det på mig att besvara frågan. Som påpekar bedriver en del kommunala bolag verksamhet i konkurrens med privatägda bolag. Den allmänna kommunala kompetensen medger att kommuner och landsting får driva näringsverksamhet, om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster åt medlemmarna i kommunen eller . Kommuner och landsting har således en helt oomtvistad rätt att vara verksamma på en rad områden som vanligen ses som en del av näringslivet, till exempel el-, gas-, värmeverk, buss-, spårvägs- och sjötrafikföretag, tvätterier, hamnar, flygplatser. står det klart att det finns ett stort område inom näringslivet som av tradition är förbehållet den enskilda företagsamheten. De flesta sedvanliga kommunala affärsverksamheterna ska bedrivas utan vinstsyfte. I några fall, till exempel elhandel, el- och fjärrvärmedistribution samt viss kollektivtrafik, anges dock i särskild lagstiftning att verksamheten ska bedrivas på affärsmässiga grunder. I denna lagstiftning anges även att verksamheten ska särredovisas. Kraven på särredovisning möjliggör insyn i den verksamhet som ska bedrivas på affärsmässiga grunder. Insynen minskar risken för korssubventionering som annars kan leda till ojämlika konkurrensvillkor för offentliga och privata aktörer. Ytterst är det styrelserna som ansvarar för att bolagen följer lagen. Bolagens revisorer och lekmannarevisorer har till uppgift att granska att bestämmelserna följs. Därtill ska kommun- eller ha uppsikt över verksamhet som bedrivs av kommunala företag. I sammanhanget kan nämnas att det inom bereds en proposition som avser att införliva det så kallade transparensdirektivet. Direktivets bestämmelser syftar till att ytterligare säkerställa insyn i de finansiella förbindelserna mellan bland annat kommuner och landsting och deras tjänsteproducerande företag.
frs · GS12317 · 2004-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:317 om nordiskt samarbete om ambassader har ställt frågan vilka åtgärder jag avser att vidta för att söka samarbete med de övriga nordiska länderna om en samlokaliserad ambassad i . Samlokalisering mellan och ett eller flera nordiska länder sker på ett flertal orter förutom ; i delar vi kansli med , liksom vid den nyöppnade ambassaden i och i samarbetar vi med och . pågår diskussioner om ytterligare nordiska fastighetsprojekt. Ambassaden i drogs av tvingande budgetära skäl in 2001, liksom ambassaderna i , och . övergick till att bevakas av en Stockholmsbaserad ambassadör för att upprätthålla de bilaterala kontakterna. Regeringen fäster stor vikt vid förbindelserna med , och anser att dessa upprätthålls på ett utmärkt sätt med den nuvarande bevakningen. Det är inte aktuellt att ta upp en diskussion om samlokalisering av nordiska ambassader i .
frs · GS12318 · 2004-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:318 om nordisk diplomatutbildning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få till stånd en gemensam nordisk diplomatutbildning. Låt mig först peka på att olika former av nordiskt samarbete beträffande diplomatutbildning redan nu prövas. inbjöd till ett seminarium i för unga nordiska diplomater. 26 deltagare från de fem nordiska länderna deltog i seminariet. Detta blev mycket uppskattat och bedömdes så värdefullt att beslöt att följa upp det isländska initiativet. arrangerade därför september@oktober ett seminarium här i . Temat var "i det nya ". I seminariet deltog 36 unga diplomater från de nordiska länderna. Målsättningen var att fördjupa deras kunskaper om de nordiska länderna och det nordiska samarbetet samt att ge dem möjlighet att lära känna varandra och skapa nätverk för framtiden. Vid det nordiska statsministermötet i föreslog statsminister att man borde överväga att föra in vissa gemensamma element i de nordiska och baltiska ländernas diplomatutbildningar. Frågan hänsköts till de nordiska utrikesministrarna, som alla välkomnade förslaget liksom mina utrikesministerkolleger från de baltiska länderna. På svensk sida sonderar vi möjligheterna att realisera dessa intentioner och hoppas kunna presentera ett konkret förslag om en utbildningsinsats, gemensam för unga diplomater från de nordiska och baltiska länderna. Siktet är inte inställt på att skapa en gemensam utbildning för alla de åtta länderna. Våra utrikesförvaltningar bygger på olika traditioner och har skilda behov. Men inslag av gemensam utbildning skulle kunna bli ett viktigt komplement till de nationella programmen och skapa ännu bättre förutsättningar för samarbetet mellan de nordiska och baltiska länderna.
frs · GS12320 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:320 om jägare med funktionshinder har frågat mig på vilket sätt jag kommer att verka för att jägare med funktionshinder ska kunna jaga på likvärdiga villkor som övriga jaktkamrater. fråga har sin bakgrund i bestämmelsen i 31§ första stycket jaktlagen (1987:259) om att jakt inte får ske från motordrivna fortskaffningsmedel och att sådana inte heller får användas för att söka efter, spåra, förfölja eller genskjuta vilt, för att hindra vilt att undkomma eller för att avleda viltets uppmärksamhet från den som jagar. Syftet med bestämmelsen är att förbjuda användning av metoder som avleder viltets uppmärksamhet från den jagande eller underlättar jakten på ett sätt som kan göra att användningen inverkar till den jagandes fördel. Länsstyrelse eller kan, beroende på vilken viltart jakten avser, med stöd av 21§ jaktförordningen (1987:905) i det enskilda fallet medge undantag från förbudet i 31§ jaktlagen. I bereds en ansökan av Handikappförbundens samarbetsorgan och om en sådan ändring av 21 § jaktförordningen att permanent rörelsehinder hos en person ska utgöra skäl för undantag från bestämmelsen i 31§ jaktlagen om förbud mot att bedriva jakt från motordrivet fortskaffningsmedel. Det är min förhoppning att vi vid beredningen av organisationernas ansökan ska kunna hitta tillfredsställande bestämmelser om undantag från det förbudet så att även personer med funktionshinder kan jaga.