ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12195 · 2004-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:195 om dödsstraff i har frågat mig hur jag har agerat för att markera för den vietnamesiska regeringen att de måste respektera och införa grundläggande mänskliga rättigheter. Utgångspunkten för frågan är att tillämpar dödsstraff. Jag håller med om att det finns betydande problem i rörande respekten för de mänskliga rättigheterna. Bland annat finns begränsningar i yttrande-, press- och organisationsfriheten, liksom i religionsfriheten. för en kontinuerlig dialog med om landets bristande respekt för mänskliga rättigheter. Under mitt besök i förde jag fram budskapet att omvärlden förväntar sig en utveckling beträffande mänskliga rättigheter och demokrati. Jag tog även upp frågan om dödsstraffet och framförde regeringens principiella uppfattning att dödsstraffet är ett djupt inhumant straff som på grund av sin grymhet och oåterkalleliga natur inte har någon plats i en modern rättsordning. Ett avskaffande av dödsstraffet ställdes i utsikt av min vietnamesiske kollega. Inom ramen för EU bedrivs en dialog med om mänskliga rättigheter där bruket av dödsstraffet är en av många frågor som tas upp. finns riktlinjer inom EU för arbetet mot dödsstraffet. finns bland de länder i vilka uppvaktningar mot bruket av dödsstraffet görs, senast . Målet för utvecklingssamarbete med är att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Utvecklingssamarbetet inriktas på att främja förutsättningar att långsiktigt och på ett miljömässigt hållbart sätt minska fattigdomen, samt att främja öppenhet och utveckling i riktning mot demokrati och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Häri ingår arbetet på att reformera rättsväsendet, bland annat med stöd till juristutbildning, rättshjälp till kvinnor, barn och minoriteter samt lagstiftningsarbete. Från den sida kommer vi att fortsätta att protestera mot bruket av dödsstraffet i våra kontakter med företrädare för ledning.
frs · GS12196 · 2004-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:196 om sanktioner mot har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stödja demokratirörelsen i . Som skriver har situationen i allvarligt försämrats , bland annat genom att premiärministern och utrikesministern avsatts. Dessa två ministrar var de som bland andra förordade dialog med demokratirörelsen i och med utlandet. Jag känner stor oro för läget i landet efter den senaste tidens negativa utveckling vilken lett till att militärjunta ytterligare isolerat sig från omvärlden. och EU:s Burmapolitik drivs inom ramen för samarbetet inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. EU har riktat internationella sanktioner gentemot den burmesiska regimen. Sanktionerna har förstärkts och förlängts, senast genom beslut av ministerrådet . Den senaste skärpningen berodde på att inte tillmötesgått de krav som EU:s utrikesministrar ställt på för att acceptera att upptogs som medlem i Asia-Europe Meeting (ASEM). De tre villkor som EU:s utrikesministrar enades om var dels inbjudandet av for Democracy (NLD) och andra oppositionsgrupper, inklusive etniska minoriteter, till nationalkonventet,dels frisläppandet av Aung , och dels tillåtandet av hennes parti, NLD, att verka fritt samt att dess medlemmar skulle få verka fritt och delta i nationalkonventet. Den senaste skärpningen av sanktionerna innebar att den förteckning över personer som omfattas av visumförbud till EU och frysning av tillgångar, löpande kommer att utökas till att även omfatta tjänstgörande militärer av brigadgenerals grad och däröver samt deras familjemedlemmar, samt ett förbud mot att ställa finansiering till förfogande för namngivna burmesiska statsägda företag. Förbudet genomförs genom en rådsförordning. Ett undantag ska gälla för förpliktelser i kontrakt som redan ingåtts vid sanktionernas införande. EU avser undersöka möjligheten att öka hjälpen till det burmesiska folket inom hälso- och utbildningsområdet. Regeringen kommer att fortsätta bevaka situationen i och verka för fortsatta sanktioner till dess att det politiska läget förbättrats. försöker också på olika sätt öka engagemanget hos medlemsstaterna i () för att sätta ytterligare press på militärjuntan att vidta åtgärder som leder till att utvecklas i demokratisk riktning.
frs · GS12197 · 2004-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:197 om situationen för kurder från norra har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med den situation som bland annat kurder från norra befinner sig i. Asylsökande från norra beviljas i de flesta fall inte uppehållstillstånd i . De får i stället avvisningsbeslut vilket som huvudregel innebär att de självmant ska lämna landet . Så sker även i allt större utsträckning enligt uppgift från . Enskilda personer och familjer lämnar och återvänder hem till både före och efter det att lagakraftvunna avvisningsbeslut meddelats. Andra begär hjälp för att resa hem av som samarbetar med , . hade 175 personer rest hem med sådan hjälp. i utfärdar pass och de resehandlingar som behövs för återvändandet. Verkställigheter med tvång av avvisningar görs inte till , vilket är i samklang med . Personer som utan giltigt skäl vägrar att medverka till åtgärd som är nödvändig för att ett beslut om avvisning eller utvisning ska kunna verkställas kan enligt lag få sin dagersättning och bostadsersättning nedsatt. Det är som självständigt bedömer och avgör när förutsättningarna enligt lagen föreligger. Jag utgår från att tillämpar regelverket med hänsyn tagen till .
frs · GS12198 · 2004-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:198 om beslutsmotiveringen i asylärenden har frågat mig om jag anser det möjligt att ge utlänningsmyndigheterna ansvar för att i beslut beskriva varför bevis anses som icke trovärdiga. Det är av stor vikt att såväl den asylsökande som övriga berörda känner sig väl informerade om grunden för beslutet. Under handläggningen av en asylansökan försöker utlänningsmyndigheterna att få fram ett så komplett underlag för beslutet som möjligt. Exempelvis betonas vid asylutredningen, vikten av att sökanden inkommer med handlingar som till exempel visar vilken identitet sökanden har. Personer i den asylsökandes närhet får även delta i asylutredningen. Bra och tydliga beslutsmotiveringar är viktigt för den enskilde och för systemet som helhet. Därför meddelas den sökande genom att beslutet läses upp av en ansvarig tjänsteman. Det gör det möjligt för den asylsökande att också ställa frågor om innebörden av ett beslut. Jag vill även nämna att det inom pågår ett kontinuerligt arbete med att förbättra beslutsmotiveringarna. Avseende beslutsmotiveringen i fråga om uppehållstillstånd gäller 11 kap. 3 § utlänningslagen som innebär att beslut alltid ska innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet. Hur motiveringen ska se ut bestäms av myndigheterna. I förarbetena till utlänningslagen sägs dock att myndigheternas avslagsbeslut bör vara tydliga i sak och lättbegripliga.
frs · GS12199 · 2004-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:199 om stärkande av parlamenten genom samarbete och stöd har frågat mig vilka insatser jag är beredd att vidta för att stärka samarbete med, och stöd till, parlamenten i svenskt biståndsarbete. Jag delar uppfattning att parlamenten har en avgörande betydelse för en god demokratisk utveckling. I politik för global utveckling betonas vikten av en bred medverkan av många olika aktörer, i det sammanhanget anser jag att parlamenten är centrala. Från svenskt håll understryker vi att vårt utvecklingssamarbete ska utgå från de nationella fattigdomsstrategierna. Vi är medvetna om att parlamenten tyvärr ofta har haft en marginell roll i utformningen av och besluten om dessa strategier och i vårt utvecklingssamarbete understryker vi därför vikten av parlamentens delaktighet. Sida har även finansierat forskning kring detta, exempelvis genom ett projekt som undersökte parlamentens deltagande i utarbetandet av fattigdomsstrategier i fem länder: , , , och . Parlamentet är i normalfallet tveklöst den största representativa församlingen i ett land. Delar av det svenska utvecklingssamarbetet syftar därför till att stärka parlamentens roll. har genom finansiering via Sida stött drygt 60 olika projekt och program som berör parlament och parlamentariker. Några av de projekt som erhållit stöd är: ett nätverk av kvinnliga parlamentariker i som kanaliseras via UNIFEM, ett samlat givarstöd till ett parlamentsprogram i och stöd till det nya parlamentet i . har organisationen Global Action (PGA) också erhållit stöd från Sida liksom for (AWEPA). pågår en utvärdering av Sidas stöd till parlament. Utvärderingen har av olika skäl blivit försenad men kommer att slutföras . Vad jag förstår kommer Sida därefter skriva ett metodpapper om parlamentsstöd inklusive exempel på former för stöd som visat sig vara relevanta och långsiktigt bärkraftiga i strävan att stärka parlamentens grundfunktioner. Detta är ett konkret exempel på hur svenskt utvecklingssamarbete på demokratiområdet ytterligare kan stärkas och förfinas.
frs · GS12200 · 2004-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:200 om SRHR-materiel i biståndspolitiken har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att öka tillgången till SRHR-materiel i biståndsinsatser. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är prioriterade frågor för det svenska biståndet . För att detta ska förverkligas är tillgången till SRHR-materiel, bland annat kondomer, avgörande. Bristen på detta är stor i de fattigaste länderna, UNFPA uppskattar att kostnaden för att möta behovet av preventivmedel i 49 fattiga länder uppgår till . bidrar aktivt för att öka tillgången till SRHR-materiel. Under innevarande år avsätter vi bland annat till med syftet att just öka tillgången på preventivmedel i de fattigaste länderna. basbidrag till UNFPA har också höjts avsevärt . Jag avser att arbeta tillsammans med likasinnade länder och UNFPA för att hitta en långsiktigt hållbar lösning för att säkra tillgången till preventivmedel i de fattigaste länderna. Om frågorna kring sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter behandlas på ett otillfredsställande sätt i samarbetsländernas egna strategier för att bekämpa fattigdomen ska detta tas upp i dialogen med myndigheter och det civila samhället i det berörda landet. Denna dialog kan bidra till att landet förstärker sina egna åtgärder inom detta område eller att särskilda biståndsinsatser utformas.
frs · GS12201 · 2004-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:201 om sakligheten hos Forum för levande historia har frågat mig hur jag avser att verka för att svenska myndigheter inte ska uppfattas som oseriösa och uppmana till våld och mord. Frågan ställs mot bakgrund av att det , , sattes upp fejkade trafikskyltar i och på skyltarna fanns det citat ur dramatikern pjäs . Det konstnärliga syftet med skyltarna var, enligt vad jag inhämtat, att provocera och leda tankarna till krigens civila offer. När det blev känt att ett dubbelmord ägt rum togs skyltarna skyndsamt ned. Konsten måste vara fri. Det åligger inte kulturministern att begränsa konstnärernas rörelsefrihet. Jag finner mot denna bakgrund ingen anledning att ingripa mot Forum för levande historia.
frs · GS12202 · 2004-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:202 om vägskyltar för alternativa drivmedel har frågat vad jag avser att göra för att underlätta vägskyltning för alternativa drivmedel. Frågan ställs mot bakgrund av att avslagit flera ansökningar om vägskyltning med hänvisning till gasstationer i . Jag delar syn om att det är viktigt med en tydlig och informativ vägskyltning inte minst i fall som medverkar till en bättre miljö. Den aktuella beslutsordningen innebär att den statliga väghållningsmyndigheten, det vill säga regioner, fattar beslut vid vägskyltning. Besluten kan överklagas till för att som sista instans överprövas till . De ärenden som refererar till rör ärenden där vägvisning inte medgivits eller medgivits i begränsad omfattning av regioner och . Ett antal av dessa ärenden har överklagats till där de behandlas för slutligt beslut. Det är därför inte möjligt för mig att uttala mig om de enskilda ärendena. Jag har dock förvissat mig om att delar min grundsyn om att se positivt på vägvisning som medverkar till en bättre miljö. Jag kan informera om att frågan om vägvisning till anläggningar som tillhandahåller alternativa drivmedel tillbaka har diskuterats såväl nationellt som internationellt. behandlas inom (Economic Comission for Europe, Working Party on Road Traffic Safety) ett förslag till symbol för vägvisning till anläggningar som levererar fordonsgas. har ställt sig positiv till en sådan symbol. Avsikten är att vid kommande möte kunna träffa en överenskommelse om en symbol för att kunna använda den för vägvisning på samma sätt som övriga vägmärken. Det skulle kunna lösa den grundläggande frågan om vägvisningen på ett långsiktigt bra sätt.
frs · GS12203 · 2004-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:203 om den ekologiska utvecklingen i skärgården har frågat miljöminister på vilket sätt hon vill ta sig an de problem som finns för den ekologiska utvecklingen i skärgården. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Under har rapporter från fiskare, lokala myndigheter och forskare uppmärksammat minskande bestånd av framför allt gädda och abborre i . Yngelproduktionen av abborre längs dess yttre skärgårdar, från i söder till i norr, är svag eller obefintlig i av de undersökta lokalerna. Liknande mönster finns också för gädda samt andra sötvattensarters kustbestånd. Orsakerna till problemen är sannolikt av storskalig karaktär. Att identifiera de mekanismer som gett upphov till de storskaliga problemen kan vara svårt, då detta kräver en långtgående förståelse för hur de kustnära ekosystemen fungerar och hur de påverkas av situationen i utsjön. För att lösa detta krävs forskningsinsatser på nationell eller internationell nivå. Detta kan förhoppningsvis ge en möjlighet att förstå de grundläggande orsakerna till problemen. I regeringens proposition (2003/04:51) Kust- och insjöfiske och vattenbruk konstateras att forskning om bestånd av betydelse för kust- och insjöfisket samt fritidsfisket bör stärkas. Regeringen har därför givit för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes verksamhet (FORMAS) i uppdrag att utarbeta en forskningsstrategi för fisk- och fiskeforskning i samverkan med berörda myndigheter och andra forskningsfinansiärer. Uppdraget ska rapporteras . Jag vill avvakta redovisningen av uppdraget innan jag överväger eventuella åtgärder.
frs · GS12204 · 2004-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:204 om föreskrifter har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra att nya föreskrifter avseende pälsnäringen framkommer innan riksdag och regering har fattat beslut eftersom de skulle innebära kraftigt ökade kostnader eller dödsstöten för näringen. Enligt 4 § djurskyddslagen ska djur hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. får efter regeringens bemyndigande meddela ytterligare föreskrifter om villkor för eller förbud mot viss djurhållning. har utarbetat och sänt ut på remiss ett förslag till nya föreskrifter om uppfödning av djur för produktion av skinn eller som av annan anledning hålls på farm. Remisstiden gick ut . Beträffande myndigheters föreskrifter eller allmänna råd gäller enligt 27 § verksförordningen (1995:1322) att myndigheten ska överväga om åtgärden är den mest ändamålsenliga, göra en konsekvensutredning och ge berörda tillfälle att yttra sig. Vidare ska myndigheten begära regeringens medgivande att besluta föreskrifterna om de leder till inte oväsentligt ökade kostnader för dem som berörs. Enligt vad jag har erfarit kommer att begära ett sådant medgivande från regeringen. Detta innebär att nya föreskrifter inte kommer att utfärdas innan regeringen tagit ställning till bland annat frågan om kostnadskonsekvenser.
frs · GS12205 · 2004-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:205 om översyn av jaktförordningen har frågat mig om och när en förändring av bestämmelserna i jaktförordningen (1987:905) om rätt för tamdjursägare att ingripa vid rovdjursangrepp kommer att genomföras. tillkännagav att regeringen ska göra en samlad översyn av reglerna när det gäller möjligheterna att ingripa för att avvärja angrepp av stora rovdjur på tamdjur. En sådan översyn pågår inom med utgångspunkt i framställan om en ändring av bland annat 28 § jaktförordningen. Framställningen har remissbehandlats. Ändringen, som bland annat innebär att ett angripande rovdjur ska få dödas när det anfaller tamdjur om försök har gjorts att genom skrämselåtgärder avvärja angreppet, har fått ett blandat mottagande av remissinstanserna. Riksåklagaren framhåller bland annat att rättstillämpningen återkommande visat att det finns olika uppfattningar om hur regeln i 28 § jaktförordningen ska tolkas. Riksåklagaren har därför överklagat ett mål, det så kallade Gräsömålet, till där den avgörande frågan är just tolkningen av bestämmelsen. Det kan enligt Riksåklagaren inte uteslutas att lagändringar kan behövas för att göra bestämmelsen tydligare. Innan en ändring av bestämmelsen övervägs är det emellertid Riksåklagarens bestämda uppfattning att man bör avvakta Högsta domstolens ställningstagande i målet för att kunna bedöma om och i vilken utsträckning en lagändring behövs. Jag delar Riksåklagarens uppfattning att Högsta domstolens ställningstagande bör inväntas innan ett slutligt ställningstagande tas till hur bestämmelserna om tamdjursägares rätt att ingripa vid rovdjursangrepp bör utformas. Huvudförhandlingen i beräknas starta i , varför dom kan förväntas . Det är därför min förhoppning att eventuella författningsändringar kan komma till stånd .
frs · GS12206 · 2004-10-29 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:206 om marknadsföring av som turistföretag och 207 om rekryteringspolitik har i två frågor riktade till tagit upp . Ärendefördelningen i regeringen är sådan att jag som ansvarig för bolaget svarar på frågorna. Jag besvarar dem i ett sammanhang. I den första frågan tar upp olika uppgifter. förvaltar en stor del av skogsmark. Den viktigaste uppgiften är naturligtvis att utnyttja marken som den viktiga råvarukälla den är för virkesproduktion. Redan vid bolagets bildande fick bolaget som uppdrag i sin bolagsordning att, utöver att bedriva skogsbruk, även beakta naturvårdshänsyn, vilt- och faunavård. Till detta kommer att regeringen i årets budgetproposition föreslagit att beslutar ge bolaget vidgande uppgifter inom området naturturism. I sin andra fråga behandlar rekryteringspolitik, särskilt frågan om verkställande direktör. I de statligt ägda bolagen ligger ansvaret att utse eller entlediga en vd entydigt på styrelsen. Detta framgår bland annat av den ägarpolitik som regeringen redovisar för . Den svenska aktiebolagslagen har samma innebörd. Jag ser därför inte anledning att vidta åtgärder med anledning av frågorna.
frs · GS12207 · 2004-10-29 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:206 om marknadsföring av som turistföretag och 207 om rekryteringspolitik har i två frågor riktade till tagit upp . Ärendefördelningen i regeringen är sådan att jag som ansvarig för bolaget svarar på frågorna. Jag besvarar dem i ett sammanhang. I den första frågan tar upp olika uppgifter. förvaltar en stor del av skogsmark. Den viktigaste uppgiften är naturligtvis att utnyttja marken som den viktiga råvarukälla den är för virkesproduktion. Redan vid bolagets bildande fick bolaget som uppdrag i sin bolagsordning att, utöver att bedriva skogsbruk, även beakta naturvårdshänsyn, vilt- och faunavård. Till detta kommer att regeringen i årets budgetproposition föreslagit att beslutar ge bolaget vidgande uppgifter inom området naturturism. I sin andra fråga behandlar rekryteringspolitik, särskilt frågan om verkställande direktör. I de statligt ägda bolagen ligger ansvaret att utse eller entlediga en vd entydigt på styrelsen. Detta framgår bland annat av den ägarpolitik som regeringen redovisar för . Den svenska aktiebolagslagen har samma innebörd. Jag ser därför inte anledning att vidta åtgärder med anledning av frågorna.
frs · GS12293 · 2004-10-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:293 om kvinnor med hörselskador har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att förbättra situationen i arbetslivet för kvinnor med hörselskador. I sin fråga hänvisar till den interpellation som hon ställde till mig om åtgärder för att fler personer som har fått hörselskador ska kunna stanna kvar i arbetslivet. Som jag angav i mitt interpellationssvar finns forskning om hörselskador som fokuserar på kvinnodominerade arbetsplatser. Exempel på detta är initiativ Skolans arbetsliv och ett större projekt kring arbetshälsa på callcenterföretag. Därutöver redovisar för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) ett antal projekt om hörselskador som både omfattar arbetslivet och fritiden. Forskningen bedrivs även internationellt. Forskare i ingår i nätverk där forskningsresultat kommuniceras och bidrar till mer kunskaper och därmed förutsättningarna för att vidta åtgärder som ger resultat. Forskningen har inte något entydigt svar på frågan om vilka orsaker som ligger bakom ökningen av andelen kvinnor med hörselskador. Man vet exempelvis inte om ökningen av antalet hörselskadade kvinnor är relaterade till arbetslivet eller fritiden, om den beror på ljudexponering som arbetstagaren utsatts för tidigare i livet och som får effekter på hörseln eller i vilken utsträckning statistiken påverkas av den åldersstruktur som finns på arbetsmarknaden. Även om forskningen inte kan ge svar på alla frågor gäller den grundläggande principen att arbetsförhållandena på arbetsplatserna ska anpassas till människors särskilda förutsättningar att utföra arbete och inte tvärtom. Det handlar om att skapa möjligheter för alla, oberoende av förmåga eller funktionshinder, att delta i arbetslivet. För att lyckas väl med detta måste framsteg som görs inom forskning och teknikutveckling snabbt kunna omsättas i praktiken ute på arbetsplatserna. Som jag redogjort för i mitt interpellationssvar arbetar med att ta fram nya föreskrifter som tar hänsyn till de framsteg som gjorts inom vetenskap och teknik och innebär bland annat högre krav beträffande riskbedömning, mätning, hörselkontroller, samverkan samt information och utbildning. Dessa föreskrifter ska träda i kraft . För att ytterligare påverka utvecklingen i rätt riktning har regeringen föreslagit att arbetsgivarna ska finansiera av arbetstagares sjukpenningkostnader. Regeringens förslag innebär ett förändrat kostnadsansvar där arbetsgivare genom att arbeta med sjukfrånvaro ges möjlighet att påverka sina kostnader nedåt. Detta är ett sätt att med ekonomiska drivkrafter minska antalet människor som är beroende av sjukersättning och bidra till att de som behöver, snabbt ska få rehabilitering. Slutligen vill jag även nämna att utredningen om hjälpmedel för handikappade, (LSS- och hjälpmedelsutredningen), som jag nämnde i mitt interpellationssvar, har lämnat sitt slutbetänkande (SOU 2004 :83). slutförs remissbehandlingen i . Mot denna bakgrund anser jag att det inte finns skäl att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GS1234 · 2004-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:34 om översvämningarna i Hagforsområdet har frågat statsrådet varför inte gavs i uppdrag att granska översvämningarna med raskatastrofen i Hagforsområdet. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen uppdrog åt , , , Länsstyrelserna i , , respektive , , samt att redovisa erfarenheterna av sommarens översvämningar i . Syftet var att inhämta sådana erfarenheter från samtliga berörda myndigheter och kommuner som kan ha betydelse för den fortsatta utvecklingen av samhällets förmåga att hantera översvämningar som avser större geografiska områden. Sammanställningen var också påkallad av att det inom bereds direktiv till en utredning om översyn av regelsystemet vid naturolyckor. Erfarenheter från översvämningar och andra olyckor samlas regelbundet in på flera sätt. Jag vill här nämna att enligt instruktionen för ska inhämta erfarenheter från allvarliga olyckshändelser och katastrofer i och i andra länder.