frs · GR12509 · 2004-01-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:509 om mediepedagogik har frågat mig vad jag avser att göra för att öka mediekunskaperna bland barn och ungdomar. Jag håller med frågeställaren om att medierna får en allt viktigare roll när det gäller kunskapsinhämtning och opinionsbildning. Skolan har därför en viktig uppgift när det gäller att utveckla elevernas förmåga att utnyttja olika möjligheter att hämta information, tillägna sig kunskap om mediers språk och funktion samt tolka, kritiskt granska och värdera olika källor och budskap som uttrycks i medierna. Frågor som rör medierna har en viktig plats i skolans styrdokument för grund- och gymnasieskolan. I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, Lpo 94, anges att varje elev efter genomgången grundskola ska ha kunskaper om medier och deras roll. I Lpo 94 sägs också att skolan ska sträva efter att varje elev lär sig lyssna, diskutera, argumentera och använda sina kunskaper som redskap för att bland annat kritiskt granska och värdera påståenden och förhållanden. I läroplanen för de frivilliga skolformerna, Lpf 94, uttrycks att eleven ska ha förmåga att kritiskt granska och bedöma det eleven ser, hör och läser för att kunna diskutera och ta ställning i olika livsfrågor och värderingsfrågor. Mediefrågorna är också centrala i kursplanerna för såväl som gymnasieskolan. I ämnen som svenska, samhällskunskap och bild finns beskrivet hur ämnena ska bidra till att förverkliga läroplanens mål om mediekunskap. I kursplanen för samhällsorienterande ämnen i framhålls att skolan i sin undervisning ska sträva efter att eleven förstår centrala begrepp, vilka möjliggör för eleven att på ett självständigt sätt söka, bilda och använda kunskap om samhällsfrågor. Vidare framgår där att eleven ska utveckla sin förmåga att använda olika informationskällor och ha ett kritiskt förhållningssätt till dessa. Vid utgången av nionde klass ska eleverna ur ett samhällsperspektiv kunna söka information från olika källor, bearbeta, granska och värdera uppgifterna samt i olika uttrycksformer redovisa resultat och slutsatser. Ett annat exempel kan hämtas från kursplanen i svenska för gymnasieskolan där skolan ska sträva efter att eleven fortsätter att utveckla den egna läskunnigheten, så att förmågan att tolka, kritiskt granska och analysera olika slag av texter, såväl skrift- som bildbaserade, svarar mot de krav som ställs i ett komplicerat samhälle. Staten stöder på flera olika sätt skolornas arbete med mediefrågor. Som exempel kan nämnas att Myndigheten för skolutveckling har i uppdrag att stödja skolbibliotek som en pedagogisk resurs. Detta sker bland annat genom projekten källan, som avser att utveckla skolbiblioteken så att de blir en viktig resurs för skolans läs- och skrivarbete liksom för utvecklingen av elevernas informationskompetens. Rådet mot skadliga våldsskildringar (dir. 1990:40) arbetar aktivt för att stödja skolan. Rådets huvudsakliga uppgift är att vara expert på medieutvecklingen och dess konsekvenser för barn och unga. Rådet ska även genom samarbete med skola, föreningsliv och opinionsgrupper skydda och stärka barn och unga i det nya medielandskapet. Med utgångspunkt i det så kallade videovåldet omfattar rådets frågor också fakta och forskning om våld i TV och i nya medier såsom datorspel och Internet. En annan viktig insats som kommer att ge stöd till skolan är det projekt som regeringen har startat om unga flickors självbild. Projektet ska pågå . Syftet med projektet är bland annat att få igång en diskussion och ett engagemang bland unga flickor och pojkar för att bli medvetna om marknadskrafterna och hur de påverkar ungas bild av sig själva och varandra. Skolans uppgift är att ge eleverna en god grund att använda olika medier för att söka information och upplevelser men även för att kritiskt granska och värdera olika medier för att sedan själva kunna bilda sig en egen uppfattning i viktiga frågor. I vilken grad medierna har människors förtroende är snarare en fråga för medierna än för skolan.