ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121222 · 2004-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1222 om professur i migrationsrätt har frågat statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att se till att en professur i migrationsrätt inrättas vid ett svenskt universitet . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det finns i mer än en miljon personer som är födda utomlands. Internationell migration har blivit en viktig politisk och ekonomisk fråga. Forskning av hög kvalitet på det asyl- och migrationsrättsliga området är betydelsefull, både som underlag för det politiska beslutsfattandet och som stöd för myndigheternas handläggning. Viktig och angelägen utbildning och forskning inom området internationell migration bedrivs vid flera lärosäten i landet. beslutade statsmakterna på central nivå om resursanvändningen i detalj, exempelvis inrättandet av professurer och tillsättandet av tjänster. är beslutsfattandet decentraliserat. Statsmakterna ansvarar för de övergripande avvägningarna till exempel när det gäller resurser till vetenskapsområden och forskningsråd. Universitet och högskolor samt forskningsfinansierande myndigheter har ansvar för de närmare besluten om forskningens inriktning och resursanvändning. Beslut om anställning av professorer fattas av de enskilda lärosätena. Därmed är frågan om anställning av en professor i migrationsrätt, liksom i andra ämnen, något som det enskilda lärosätet självt beslutar om.
frs · GR121223 · 2004-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1223 om kurderna i har frågat mig om jag har för avsikt att verka för att regeringen häver avvisningsbeslut mot kurder från som sökt asyl i vårt land. Som minister har jag ansvaret för beredningen av enskilda ärenden endast om utlänningsmyndigheterna överlämnar ett ärende till regeringen för avgörande i enlighet med utlänningslagstiftningen. Utlänningsmyndigheterna gör alltid en prövning av den enskilde asylsökandes behov av skydd i , där bedömningen av konsekvenserna av ett återvändande till hemlandet är central. Enligt vad jag inhämtat finns det alltså inte någon generell praxis enligt vilken alla kurder i kan anses vara i behov av skydd enligt utlänningslagen, utan det är bedömningen i det enskilda ärendet som är avgörande. Avseende påståendet att medverkar till att kurders mänskliga rättigheter kränks hänvisar jag till utrikesministerns svar på interpellation 2003/94:374 som bland annat förklarar vad och EU gör för att förbättra kurdernas situation samt bedömningen av den senaste tidens oroligheter i landet.
frs · GR121225 · 2004-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1225 om regeringens kriterier för val av kommissionsordförande har frågat mig vilka kriterier regeringen har beträffande val av ordförande i kommissionen. ska vid sitt möte den 17@18 juni besluta om nominering av den person som de vill utse till kommissionens ordförande. Den nominerade ordföranden inleder därefter konsultationer med medlemsstaterna om övriga ledamöter i kommissionen och fördelning av ansvarsområden. Ordföranden bekräftas av . slår fast att ledamöterna i kommissionen ska utses på grundval av sin allmänna duglighet. Ledamöternas oavhängighet ska enligt fördraget heller inte kunna ifrågasättas. Dessa kriterier gäller givetvis också kommissionens ordförande. Dessutom är det väsentligt att kommissionens ordförande kan få ett brett stöd i medlemskretsen. Jag finner det naturligt att i första hand söka vederbörande i kretsen av nuvarande eller tidigare stats- och regeringschefer.
frs · GR121226 · 2004-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1226 om demolering av palestinska bostäder och hus har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av den israeliska arméns förstörelse av palestinska bostäder och byggnader. Regeringen ser mycket allvarligt på den israeliska förstörelsen i flyktinglägret i . I ett uttalande fördömde jag den israeliska omfattande förstörelsen av palestinska hem i och anförde att förstörelsen måste upphöra. Jag konstaterade vidare att det inte råder något tvivel om att det israeliska agerandet stred mot den humanitära rätten. I ett andra uttalande hävdade jag att rätt att försvara sig mot terrorism aldrig kan rättfärdiga övervåld samt att det urskillningslösa dödandet av civilbefolkningen måste upphöra. Det var med djup sorg och vrede som jag tvingades konstatera att många palestinier, även barn och ungdomar, fick sätta livet till i samband med den israeliska militära insatsen i Rafah. Utöver att noggrant följa händelseutvecklingen avser jag att personligen ta upp dessa frågor med israeliska företrädare på högsta nivå.
frs · GR121227 · 2004-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1227 om såddfinansiering har frågat mig vilket besked jag kan ge till i län med anledning av deras ansökan om ytterligare medel till bland annat så kallad såddfinansiering. Under en lång följd av år utvecklades den svenska marknaden för riskkapital mycket starkt. har den emellertid stagnerat. Det är särskilt viljan att investera i de allra tidigaste skedena som har påverkats i den nedgång som varit. Projekt i de tidigaste skedena är också de som typiskt sett har svårast att attrahera riskvilligt kapital på en marknad. Regeringen gör bedömningen att nivån på investeringarna understiger det behov som finns. Staten bör därför vidta marknadskompletterande åtgärder inom området för finansiering i mycket tidiga skeden. har ett flertal statliga aktörer möjlighet att bevilja så kallat såddkapital. De viktigaste är Verket för Näringslivsutveckling, , Industrifonden, Teknikbrostiftelserna, länsstyrelserna och regionförbunden. Regeringen bedömer dock att insatserna är splittrade och inte fyller behovet som finns på marknaden. I syfte att ytterligare motverka överlappningar, oklara intresse- och ansvarsfördelningar och att främja att de marknadskompletterande insatserna renodlas har en förhandlingsman som har i uppgift att lämna förslag på hur framtida insatser inom detta område skulle kunna förstärkas. Medlen på anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder kan användas till olika regionala företagsstöd, däribland såddfinansiering, och till regional projektverksamhet. I län är det regionförbundet som avgör hur medlen ska fördelas mellan dessa ändamål. Regeringen har tilldelat . Det är en ökning med ca jämfört med . hemställan om ytterligare medel bereds . Situationen i län fordrar ett gemensamt arbete mellan olika parter från bland annat stat, kommun och näringsliv. Regeringen har därför utsett till särskild kontaktperson för . Regeringen kommer att noga följa hans arbete och utvecklingen i län.
frs · GR121228 · 2004-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1228 om spelberoende hos ungdomar har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förebygga spelberoende hos ungdomar. Under innevarande år har anslaget som disponerar för att förebygga spelberoende höjts till och detta inkluderar även åtgärder riktade till ungdomar. Det finns åldersgränser på de spel som ur spelberoendesynpunkt bedömts vara mest bekymmersamma. har beslutat om skärpt ålderskontroll och även Lotteriinspektionen aviserar skärpt kontroll av åldersgränser. Åtgärder som riktar sig till hela befolkningen kommer även ungdomar till del. Till exempel kommer från och med denna sommar en kraftig information kring hjälptelefonnumret för spelberoende att ske vilket redovisades i propositionen 2002/03:93 Vissa frågor inom spelområdet: "Regeringen avser att med de båda statligt styrda bolagen och ta upp frågan om att bolagen på annonser eller reklaminslag samt på lotter, bongar, spelkvitton och dylikt skall informera om det hjälptelefonnummer som finansieras via FHI och som bl.a. är avsett för personer med spelberoende och deras anhöriga. Syftet är att , dock senast fr.o.m. , , pröva en sådan åtgärd." Slutligen så har regeringen i kommittédirektiven till utredningen av lotterilagen beslutat att bland annat beakta utvecklingens och förslagens inverkan på folkhälsan och de sociala skyddshänsyn som ska tas. Vidare ska de risker belysas som en ökad vinståterbetalning ur spelberoendesynpunkt skulle medföra samt belysa spelets samhällsekonomiska konsekvenser. I uppdraget ingår även att bedöma hur marknadsföringen av spel påverkar spelet och problemspelandets utveckling och att vid behov lämna förslag.
frs · GR121229 · 2004-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1229 om åldersgränser på fler spel har frågat mig om jag är beredd att föreslå åldersgränser för fler av de spel som spelas i . Regeringen kommer att tillsätta en utredning som ska se över regleringen på spelområdet. Jag finner därför inga skäl att vidta några förändringar innan utredningen slutfört sitt arbete.
frs · GR121233 · 2004-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1233 om omprövning av utvisningsbeslut har frågat mig om jag har för avsikt att ompröva ett beslut om avvisning. Det beslut som refererar till fattades av regeringen . Två makar och deras barn, som vistades i som asylsökande, skulle avvisas till hemlandet. Avvisningen beträffande mannen i familjen verkställdes. Kvinnan anmälde inför mot tortyr och med anledning av detta ställdes verkställigheten av avvisningsbeslutet in beträffande henne och barnen. fann kommittén att avvisningsbeslutet beträffande kvinnan inte innebar ett brott mot FN:s konvention mot tortyr. Detta har jag redogjort för i mitt svar på riksdagsfråga 2003/04:525 . Jag vidhåller det jag framförde i svaret. Regeringen kan inte lagligen ompröva avvisningsbeslutet eller pröva saken på nytt. En ny prövning kan endast komma till stånd efter en så kallad ny ansökan av den enskilde hos om nya omständigheter framkommit i ärendet. En sådan ny ansökan ligger på bord för avgörande.
frs · GR121234 · 2004-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1234 om ny enhet för enskilda ärenden vill att jag redovisar mina planer för den framtida placeringen av myndigheter inom utbildningsområdet. Innan jag besvarar frågan vill jag först klarlägga att den statliga utbildningsinspektionen ligger under statens skolverk och att den således inte ingår i ansvarsområdet för Myndigheten för skolutveckling. Av årsredovisning framgår att har som mål att effektivisera och höja kvaliteten i handläggningen av enskilda anmälningsärenden och att verket därför ser över sin organisation för enskilda ärenden. Hur statliga myndigheter väljer att organisera sin verksamhet är dock en för myndigheterna intern fråga som regeringen inte har några synpunkter på om inte annat följer av det aktuella verkets instruktion. I instruktion finns inga bestämmelser om organisation. När det gäller framtida beslut som regeringen har att fatta om lokaliseringar av nya myndigheter, gäller däremot självfallet uttalande om att varje beslut bör föregås av noggranna överväganden om möjligheten av andra lokaliseringsorter än .
frs · GR121235 · 2004-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1235 om kvalitetsgranskning har frågat mig vad jag avser att göra för att stärka fristående skolors rättssäkerhet och säkerställa att kvalitetsgranskning är fristående och självständig från politisk styrning. Jag instämmer i principen att de kvalitetskrav som staten ställer ska vara lika för alla skolor, oavsett vem som driver skolan. Läroplanens mål och värdegrund måste respekteras i alla skolor. Att jag ger uttryck för att detta är en viktig fråga överensstämmer med skollagens (1985:1100) grundläggande krav. Statens skolverks utbildningsinspektion genomförs inom ramen för myndighetens tillsynsverksamhet och baseras på gällande lagstiftning. Den rapport från som grundar sina slutsatser på vittnar om att myndighetens kvalitetsgranskning såsom sig bör är fristående och självständig.
frs · GR121237 · 2004-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1237 om behjälplighet och tillgång till dokument har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att hjälper i arbetet med att granska . ska på begäran lämna @ och lämnar också @ den hjälp och de uppgifter och upplysningar som behöver för granskningen. Formerna för detta diskuteras nu mellan företrädare för de båda myndigheterna. Det sker med sikte på att utveckla säkra, smidiga och tydliga rutiner för kontakter med .
frs · GR121238 · 2004-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1238 om åldersdiskriminering på arbetsmarknaden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka åldersdiskriminering på arbetsmarknaden. All diskriminering är lika oacceptabel, oavsett om den beror på kön, etniskt ursprung, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Mot bakgrund av den demografiska utvecklingen som pekar på en framtida arbetskraftsbrist är det även samhällsekonomiskt nödvändigt att ta till vara äldre arbetskraft i större utsträckning än vad som sker . Jag delar därför åsikt att det är oroväckande om det förekommer åldersdiskriminering på den svenska arbetsmarknaden. antog ett direktiv om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet som förbjuder diskriminering i arbetslivet @ bland annat på grund av ålder (2000/78/EG). Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté () som bland annat ska föreslå hur bestämmelserna om åldersdiskriminering i direktivet om likabehandling i arbetslivet ska genomföras i . Kommittén ska lämna sitt betänkande . Jag vill avvakta kommitténs betänkande innan jag tar ställning till hur en framtida lagstiftning mot diskriminering på grund av ålder ska vara utformad.
frs · GR121241 · 2004-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1241 om momsfordringar har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta för småföretagen vad gäller mervärdesskatteinbetalningar. Frågan har ställts mot bakgrund av en undersökning gjord av Företagarna enligt vilken av undersökta småföretag har uppgett att de tvingats betala in mervärdesskatt innan de fått betalt av kunden. Det är enligt frågeställaren uppenbart att detta skapar likviditetsproblem för företagaren. Frågeställaren har vidare anfört att företagen inte kunnat kvitta en skatteskuld som uppstått på grund av mervärdesskatt mot en fordran i mervärdesskatt som företagaren har på staten ett senare räkenskapsår. Mervärdesskatt ska, som all annan skatt, betalas senast på sin förfallodag. Om detta inte görs kommer senare inbetalningar till skattekontot eller fordringar på återbetalning av skatt att tas i anspråk för betalning av skulden. Den skattskyldige får i så fall betala ränta på det underskott som eventuellt funnits på skattekontot. När det gäller undersökningen som utförts av Företagarna har jag den 14januari svarat på frågor med samma innebörd från och , frågorna 2003/04:510 och 516. Jag hänvisar till detta svar.
frs · GR121242 · 2004-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1242 om ersättningsjobb i har frågat mig om jag avser att vidta några ytterligare åtgärder för att kompensera för nedläggningen av ett regemente . I samband med den strukturomvandling, som då genomfördes inom Försvarsmakten, initierade regeringen ett fempunktsprogram för att stimulera en positiv utveckling i vissa kommuner. Programmets syfte var bland annat att skapa förutsättningar för att utveckla en ny, mer framtidsorienterad, arbetsmarknad utifrån respektive kommuns egna förutsättningar. Lokalisering av viss statlig verksamhet och medverkan till att skapa förutsättningar för nya privata arbetstillfällen ingick i fempunktsprogrammet. i län har avrapporterat arbetet med utvecklingsprogrammet i . Av redovisningen framgår bland annat att omställningsarbetet varit lyckat och att kommunens utvecklingsarbete nu framskrider väl. Jag ser därför inte någon anledning att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GR121243 · 2004-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1243 om utbyggnaden av 3 G-nätet har frågat mig på vilket sätt jag ämnar ändra lagstiftningen så att medborgare och kommuner ges rätt till inflytande över placeringen av det mobila 3G-nätets , mobilstationer och antenner samt enkelt kunna få lättillgänglig information om var de finns. När det gäller kommunernas och allmänhetens möjlighet till inflytande enligt , som ligger under ansvarsområde, gäller följande. Det är kommunerna som planlägger användningen av mark och vatten. ska användas för det ändamål för vilken den är mest lämpad. Denna lämplighetsbedömning ska ske både vid planläggning och i ärenden om bygglov. Vid framtagandet av både översiktsplaner och detaljplaner ska hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. beaktas. Enligt krävs bygglov för uppförandet av telemaster. Vid prövning av om bygglov ska lämnas ingår att, utifrån det aktuella kunskapsläget om hälso- och miljöaspekter med mera, se till att telemaster placeras så att de eller deras avsedda användning inte medför fara eller betydande olägenhet för till exempel närboende. Innan ett bygglovsärende avgörs ska de grannar som berörs av den aktuella byggnadsåtgärden få tillfälle att yttra sig. Berörda grannar har också möjlighet att överklaga beslut om bygglov. Genom de planinstrument som kommunen förfogar över och den bygglovsplikt som finns för telemaster har kommunerna möjlighet att påverka lokalisering av telemaster och utbyggnaden av det mobila 3G-nätet. ger således både kommuner och enskilda möjligheter att på olika sätt påverka markanvändningen i kommunen. är en ändamålsenlig lagstiftning och tillämpningen av den tar utgångspunkt i kända hälsoeffekter. Prövningen av bygglov utgår från vad som är vetenskapligt belagt. Den sammantagna forskningen kan inte visa på att det finns några hälsoeffekter av strålning från mobiltelefonbasstationer, om man inte överskrider rekommenderade gränsvärden för exponeringsnivåer. Regeringen tar oron för strålning från mobiltelefonbasstationer på stort allvar. Regeringen har därför tagit initiativ till insatser inom forskningsområdet samt för att allmänheten ska få tillgång till information. Regeringen har verkat för att informationen om var sändarna för mobiltelenätet är placerade ska bli lättillgänglig. Det är därför möjligt för vem som helst att kontrollera om det finns en mast i närheten av där man bor. , , kan lämna upplysningar om var sändare är placerade inom ett kvadratkilometer stort område, deras riktverkan och effekt. Jag är förvissad om att denna upplysningsservice fungerar väl och förhoppningen är att informationen uppfattas som lättillgänglig.
fr · GR111275 · 2004-06-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1275 av Sermin Özürküt (v) till utrikesminister om och mänskliga rättigheter Tortyr, godtyckliga fängslanden, "försvinnanden" och övergrepp på politiska fångar tillhör vardagen i . De som kämpade för självständighet föreställde sig knappast att de efter befrielsen skulle få tillbringa sin framtid i fängelse utan att ens ha ställts inför en ordentlig domstol. I en rapport från You have no right to ask kritiseras de omfattande brotten mot mänskliga rättigheter i landet. Rättssystemet är under all kritik i landet, fängelseförhållandena fruktansvärda. Cellerna är fuktiga, överfulla och hälsovådliga. Det råder brist på vatten och fångarna svälter. Den tidigare utlovade demokratin lyser med sin frånvaro. Landets ledare styr med diktatorisk makt. för mänskliga rättigheter i har i åtskilliga fall fällts för brott mot mänskliga rättigheter. Brotten mot de mänskliga rättigheterna i är grova och omfattande. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern att göra för del och inom EU för att förmå den eritreanska regimen att respektera artikel F, och de mänskliga rättigheterna?
fr · GR111276 · 2004-06-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1276 av Sermin Özürküt (v) till utrikesminister om fallet i arresterades flera journalister i . Samtliga hade kritiserat att den demokratiseringsprocess som var planerad att äga rum , men som när det kom till kritan uteblev. Istället har landet med diktatoriska metoder letts av Issaya Afewerki. Journalister och andra, bland andra flera regeringsmedlemmar, som protesterat mot att demokratiseringsprocessen uteblev, fängslades. Något korrekt rättsligt förfarande har inte förekommit. Förutom att dessa journalisters yttrandefrihet kränkts utsätts de för dålig behandling i fångenskapen. Förhållandena i fängelserna är under all kritik. En av journalisterna, , är svensk medborgare. Vi har tidigare ställt frågor till utrikesministern om vad som skett i fallet . Vi finner det återigen viktigt att fråga om vad gjort för att få fri. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att friges och hans demokratiska rättigheter respekteras?
fr · GR111277 · 2004-06-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1277 av () till utrikesminister om konflikten mellan och utkämpades ett blodigt krig mellan och . Detta krig slutade i en omfattande förstörelse i stora delar av och över 120000 döda etiopier och 20000 dödade eritreaner. angrepp på var ett folkrättsbrott. ingicks ett fredsavtal i . , EU, OAU och undertecknade och och Afrikanska Unionen ställde sig som garanter för detta avtal. Enligt avtalet skulle en gränskommission fastställa hur gränsen mellan och skulle dras. presenterade sitt beslut om hur demarkationslinjen skulle dras . accepterar gränskommissionens beslut. har meddelat att man inte accepterar gränskommisssionens beslut. Nya konflikter och strider hotar, där många människors liv riskerar att åter gå till spillo. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för del samt inom EU och FN för att förmå de båda parterna att bilägga sina konflikter och istället inleda ett fredligt samarbete, vilket skulle gagna folken i både och ?
fr · GR111278 · 2004-06-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1278 av () till statsrådet om EU och flyktingpolitiken liberalerna anser att det är nödvändigt att länder söker lösningar för att ta ett gemensamt humanitärt ansvar för de människor som behöver skydd. Vi har därför välkomnat att EU börjat anta minimiregler på detta område. Inget land får avvika nedåt utifrån det regelverk som hitintills överenskommits, men ett land har möjlighet att föra en mer solidarisk politik. I förslaget till ny konstitution föreslås dock att EU-länderna ska utforma en gemensam asyl- och flyktingpolitik @ det vill säga de gemensamma reglerna ska inte utgöra ett golv, utan ett tak för solidariteten. Det innebär att ett land som vill föra en mer solidarisk flyktingpolitik, inte har möjlighet att göra det. Detta är särskilt oroande med tanke på att många EU-länder har en låg standard vad gäller rättssäkerhet i flyktingpolitiken. Deras nationella politik får inte styra utformningen av EU:s gemensamma politik. Jag och många med mig oroar oss över vad som händer om förslaget till konstitution antas. Vi riskerar att hamna i en situation där inget land kan ta ett större medmänskligt ansvar. Mot denna bakgrund vill jag fråga vilka åtgärder som migrationsministern vidtagit i det pågående förhandlingsarbetet för att vidmakthålla möjligheterna för att ha mer solidariska regler för flyktingpolitiken än resten av EU.
fr · GR111279 · 2004-06-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:1279 av () till justitieminister om sjukskrivning inom polisorganisationen Sjukskrivningar och ohälsa är ett av vår tids stora problem. Kostnadsutvecklingen på det här området är galopperande. Det är därför viktigt att stor restriktivitet tillämpas vid sjukskrivningar. Inom polisen förekommer internutredningar som ibland innebär att den person som är föremål för utredning friställs från sin tjänst. Dessa blir ofta sjukskrivna. Exempel på sådana sjukskrivningar finns på upp till 2,5års tid. Detta framstår som stötande i då det ofta framställs som om sjuka människor missbrukar sjukförsäkringssystemet. Givet är att poliser som utsätts för press i samband med interna utredningar kan bli sjuka men sjukskrivningstider på ett flertal år är knappast det som var avsikten med sjukförsäkringssystemet. Min fråga till justitieministern är: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att undanröja missbruket av sjukförsäkringssystemet inom polisen?