ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11276 · 2004-11-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:276 av () till statsrådet om åtgärder mot mobbning En skola där elever blir utsatta för mobbning eller fysiskt våld saknar förutsättningar att ge alla elever en god kunskapsgrund. Där hamnade på 26 plats av 31 på listan över ordning i klassrummet. påstår i att: "Det är också en skola där det råder respekt för varandra, där kränkningar inte förekommer och om de förekommer så åtgärdas de snabbt." Ett grundläggande kvalitetskrav är att skolan använder forskningsbaserade åtgärdsprogram som ger en bevisad effekt mot våld och mobbning. Det har visat sig att "hemsnickrade" program faktiskt kan öka mobbningen på en skola. Det är få svenska skolor som använder forskningsbaserade program för att förebygga, upptäcka och åtgärda mobbning i skolan. Den som blir mobbad ska inte behöva byta skola, eftersom det sänder fel signaler och kan framstå som ett skuldbeläggande av den som drabbats. Våldsbrott som begås i skolan ska anmälas av skolan. Mobbning ska behandlas utförligt i lärarutbildningen och i fortbildningen. Socialdemokraterna har avvisat de verksamma medel som finns för att komma till rätta med mobbningen i den svenska skolan. Vad avser statsrådet att göra för att införa forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning i den svenska skolan?
fr · GS11277 · 2004-11-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:277 av () till statsrådet om individuell kunskapsrätt Det är dags att syna den socialdemokratiska trekvartsskolan, där mindre än tre fjärdedelar av alla barn når fullständiga betyg och mer än var tionde elev saknar behörighet till gymnasieskolan. En viss mängd baskunskap är nödvändig för medborgarna att ha för att de ska klara sig bra i livet. Varje barn bör därför ha rätt till den undervisning och den form på undervisning som gör att de kan utvecklas och tillgodogöra sig grundkunskaper utifrån sina egna förutsättningar. Konkret innebär detta rätten till det stöd och den hjälp som krävs för att eleven ska kunna klara skolans kunskapsmål och ta det första trappsteget på livets kunskapstrappa. Utan detta riskerar han eller hon att hamna utanför redan som 16-åring. Det är innehållet i det vi kallar individuell kunskapsrätt. Ett annat sätt att uttrycka det på är att ingen elev ska behöva lämna med bristande baskunskaper på grund av bristande individanpassning. Jag noterar att i medierna accepterat en rad moderata idéer. När Baylan i svarade på frågan om hur många som ska gå ut skolan med godkänt betyg i svenska, engelska och matematik, sa han: "Hundra procent. Det är en nödvändighet att alla får den grunden att stå på om vi ska kunna konkurrera internationellt." Om Baylan menar allvar bör han acceptera införandet av en kunskapsrätt för elever i en målstyrd skola. När avser statsrådet att lägga förslag om en individuell kunskapsrätt för landets alla elever?
fr · GS11278 · 2004-11-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:278 av () till statsrådet om tvåspråkig undervisning Att ha svenska som andraspråk vid sidan av övriga ämnen är kanske den sämst fungerande @ men ändå vanligaste @ modellen den svenska skolan använder. Då sänks förväntningar och motivation för barnen. Skolor ska ha möjlighet att ge elever tvåspråkig undervisning. Ingen tror att en svensk elev i Engelska skolan lär sig sämre av tvåspråkighet. Men för många barn är det tvärtom lättare att ta till sig ämnesundervisning på modersmålet. Den som har ett fungerande förstaspråk, har lättare att lära ett nytt språk, varför modersmålsundervisning är viktig. Skolor med god erfarenhet av och kompetens för undervisning i ett främmande språk, eller ämnesundervisning på detta, kan bli "värdskolor" för elever i en annan skola. Studiehandledning eller ämnesstöd ska kunna ges på distans. Alla dessa saker finns det moderata förslag och stämmobeslut om. "Modersmålet är fortfarande en outnyttjad resurs. Vi måste titta på det. Jag har fört fram idén att man skulle kunna, i alla fall i början, ha matematiklektioner på ett annat språk när man inte förstår svenskan", , . Det är utmärkt att skolministern nu driver moderata förslag. Han måste dock ge besked när och hur detta ska resultera i konkreta förslag till . När avser statsrådet att lägga fram förslag till om tvåspråkig undervisning?
fr · GS11279 · 2004-11-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:279 av () till statsrådet om den nationella timplanen sa i att han vill ha en "timplanlös" skola. Frågan är då när han avser att lägga fram förslag till om detta. Ökad professionell frihet för lärare och rektorer ger bättre måluppfyllelse i skolan. Det visar tydligt utvärderingarna från timplaneförsöket. När skolans professionella får ägna sig åt skolans kärnuppgift @ att sprida kunskap @ och slipper byråkrati och detaljstyrning får eleverna en bättre skola. Elever i skolor som slipper statliga detaljregleringar får mer kunskap och hänger med bättre. De får bättre snittbetyg och andelen elever med fullständiga betyg ökar @ till skillnad från i andra skolor. Samtliga landets skolor måste ges ökad pedagogisk frihet och möjlighet att arbeta utan nationell timplan. Större frihet för skolan och en avskaffad timplan för undervisningen gynnar inte minst invandrarelevers kunskapsutveckling. I har Socialdemokraterna avvisat våra borgerliga förslag om att avskaffa timplanen. Regeringen har varit passiv i frågan och inte varit beredd att föreslå en förändring. I stället talas det som vanligt om "försöksverksamhet" och eventuella, framtida förslag. När avser statsrådet att lägga fram förslag om ett avskaffande av den nationella timplanen?
fr · GS11280 · 2004-11-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:280 av () till statsrådet om friskolornas villkor Genom friskolereformens införande fick elever och föräldrar möjlighet att välja skola. Valfriheten uppskattas av av föräldrarna. Många föräldrar ser valet av skola som ett sätt att skaffa sig inflytande över barnens skolgång, som många förvaltningschefer ute i kommunerna uppfattar konkurrensen om elever som en positiv drivkraft för förändring. Det finns många exempel på att detta har vitaliserat den svenska skolvärlden. Utbudet och mångfalden har ökat. Förutom en snabb framväxt av nya, fristående skolor har till exempel de kommunala skolorna fått incitament att variera sitt utbud genom att satsa på olika inriktningar. Sedan friskolereformen har ersättningssystemet försämrats stegvis, till nackdel för de fristående skolorna. drev regeringen igenom en förändring av ersättningssystemet till de fristående grundskolorna. Detta innebar att den procentuella schablon, som fungerat som ett golv för ersättningsnivån för att i största möjliga mån tillgodose en likvärdig ersättningsnivå mellan fristående och kommunala skolor, togs bort. I stället skulle kommunerna lämna bidrag till friskolorna "enligt samma principer som för de kommunala skolorna". Detta har lämnat ett stort utrymme för godtycke till kommunerna, trots att dessa är konkurrenter till de fristående skolorna. Hur avser statsrådet att agera för att friskolorna ska få stabilare och rättvisare förutsättningar?
fr · GS11281 · 2004-11-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:281 av () till finansminister om bränsleskatt som straffskatt mot glesbygden I takt med att skatterna på energi och transporter höjs missgynnar också skattesystemet glesbygden alltmer. I en sammanställning där nya svenska studier kring miljöpolitikens kostnader presenteras, konstateras just detta. Sammanställningen är en bilaga @ "Fördelningseffekter av miljöpolitik" @ till långtidsutredning (SOU 2003:2) och visar att glesbygdsbor i allmänhet belastas hårdare än stordstadsbor av miljöpolitikens kostnader. I bilagan analyseras också de regionala effekterna av skatten på bensin och diesel, och skillnaderna är förstås stora. I en kommun som i är invånarna mer beroende av bilen som transportmedel för såväl arbete, studier, kultur som fritid. Detta innebär i sin tur att Hyltebor har fler bilar och kör längre sträckor än genomsnittet. Med hjälp av en utarbetad modell visas i bilagan att invånarna i kommun betalar i bränsleskatt . Motsvarande siffra för en medborgare i är . Beräknat på en tvåbarnsfamilj blir det dyrare att leva i än i som en följd av bränsleskatten, och då är ändå inkomsterna lägre i än i . Mot bakgrund av ovanstående förstås också att regeringens, och gemensamma förslag om en så kallad grön skatteväxling slår hårt mot människor i en kommun som . Hur avser finansministern att stoppa bränslebeskattningens effekter som en straffskatt mot människor på landsbygden?
fr · GS11282 · 2004-11-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:282 av () till statsrådet om förseningen av riksväg50 En bro över vid Skepparpinan i har varit med länge i planering över projekt. Det är ett viktigt projekt, inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt. Som situationen ser ut nu trafikeras innerstad intensivt av tung trafik. Det är en säkerhetsrisk och olyckor har också skett mitt inne i . Den senaste olyckan innebar utsläpp av kalk, men nästa gång kan det mycket väl ske en allvarligare olycka som riskerar motalabornas säkerhet. För att rädda kvar jobben på i lägger nu regeringen riksväg50 och Skepparpinan i malpåse. Det är olyckligt att region ställs mot region på detta sätt. Detta visar också hur svag regeringens budget är, det finns inga reserver för oförutsedda utgifter. I detta fall är det bland annat som får betala priset. De flesta bedömare säger också att regeringens åtgärdspaket för får liten eller ingen effekt eftersom det kommer . Mot den bakgrunden finns det en risk för att och motalaborna betalar dyrt för ingenting. Min fråga till infrastrukturministern blir därför: Hur avser statsrådet att agera för att upprustningen av riksväg50 och bron vid Skepparpinan i inte ständigt ska skjutas ?
fr · GS11283 · 2004-11-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:283 av () till utrikesminister om kärnvapenutveckling Vid interpellationsdebatten om kärnvapenutveckling svarade utrikesministern: "deltar aktivt i världssamfundets intensiva arbete med att förhindra att får kärnvapen." Utrikesministern undvek att använda debattiden åt att klargöra vad detta i praktiken innebär. Hon undvek även att svara på huruvida har ändrat sin utrikespolitik om att hot mot fred och säkerhet ska hänföras till . Rörande kärnvapen är regeringen extra oklar, vilket är tecken på att viker sig inför hot mot . Trots att frågorna måste ses i ett sammanhang separerar utrikesministern kärnvapenutveckling från landets utveckling av medel- och långdistansmissiler när hon konstaterar: "Vi kan inte hindra från att ha missiler" @ inklusive missiler som kan nå och ska bestyckas med kärnladdningar. Att härtill hoppas på en förhandlingslösning med en stat som aktivt stöder islamistiska terrororganisationer, hotar att utplåna grannländer, och gör sig skyldigt till grava kränkningar av sitt folks mänskliga rättigheter är ett anmärkningsvärt förhållningssätt. Medan den illusoriska "förhandlingsprocess" med pågår får mer tid att nå så långt i sin kärnvapenutveckling att världssamfundet inte längre kommer att kunna stoppa den. Avser utrikesministern att utan dröjsmål verka för att kärnvapenutveckling och missilprogram hänförs till ?
fr · GS11284 · 2004-11-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:284 av () till utrikesminister om trakasserier mot etniska minoriteter i mottog den turkiske människorättsaktivisten och kirurgen, , ett beslut från hälsovårdsministeriet på begäran av säkerhetspolisen i hans hemstad , att han skulle deporteras från sin hemstad till . Beslutet och säkerhetspolisens begäran motiverades med tjänstemannareglementets §24 om förflyttning inom förvaltningen av personer som på grund av säkerhetsskäl är föremål för rättslig förundersökning. Sådana personer tillåts inte bo kvar eller arbeta i sin hemstad oberoende av vad den senare prövningen kan komma att medföra. Özgur Nizam har tidigare åtalats på grund av sin kamp för fackliga och mänskliga rättigheter, men samtliga gånger frikänts i domstol. Nizam, som är välkänd i , har arbetat med att dokumentera förstörelsen av det assyrisk-syrianska kulturarv i sydöstra . I samband med detta arbete, som ofta använts av EU-kommisssionen, har han trakasserats och åtalats av säkerhetspolisen. bjöd Özgur Nizam till , för att han skulle kunna visa upp sitt arbete. Nizams engagemang har ogillats av den turkiska staten, som sökt efter något skäl att bestraffa honom för detta. Det som har skett visar återigen att ännu inte förmår uppfylla vad som stadgas i Köpenhamnskriterierna eller följa de principer som gäller för en rättsstat. Jag vill fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser ministern att ta för att de medborgare i , som kämpar för att det kulturarv som tillhör landets minoriteter förskonas från förstörelse, skyddas från rättsövergrepp?
fr · GS11285 · 2004-11-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:285 av () till jordbruksminister om förbättrad konsumentinformation i bilannonser Avgörande för möjligheterna att klara klimatpolitiken är att trafiksystemet blir mera energieffektivt. För att medborgare och företag ska kunna bidra i denna strävan krävs bland annat en saklig information om personbilars bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp. Denna information är dessutom väsentlig för att vi som bilköpare ska kunna fatta välgrundade beslut. Enligt riktlinjer ska annonsinformationen om personbilars bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp "vara lätt läsbar och får inte vara mindre framträdande än huvuddelen av annan lämnad information. Uppgifterna ska utan större svårighet kunna uppfattas även vid en flyktig kontakt med marknadsföringen". Motsvarande krav finns i och rådets direktiv. Det är uppenbart att nästan alla bilannonser bryter mot verkets riktlinjer och EU-direktivet. I många fall saknas helt information om bränsleförbrukningen eller koldioxidutsläpp. I den mån informationen är tillgänglig är den satt i mycket litet typsnitt, inte sällan bortom gränsen för det läsbara. Enligt en granskning låtit utföra uppfyller av bilannonserna kraven i riktlinjer. En ny rapport från tyder dessutom på att nuvarande testcykel allt sämre återger nya personbilars verkliga bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp. Bland annat återspeglas inte att den ökande användningen av luftkonditionering innebär att koldioxidutsläppen stiger med 16@28 gram per kilometer, vilket motsvarar en verklig bränsleförbrukning högre än den som framgår vid certifieringen. Med anledning av det ovannämnda vill jag fråga: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att förbättra konsumentinformationen i bilannonser?
fr · GS11286 · 2004-11-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:286 av () till statsrådet om elevers placering i särskola rapporterar i sin lägesbedömning av skolan 2004 att alltfler elever felaktigt placeras i särskola, som är avsett för elever med utvecklingsstörning. Detta är allvarligt, såväl för de elever som har behov av särskolans resurser samt för de elever som felaktigt blivit placerade där. När det blir dags för den senare gruppen att påbörja gymnasieutbildning finns inget annat alternativ än att fortsätta i gymnasiesärskolan. Enligt uppvisar kommunerna stora skillnader i hanteringen av ärenden om placering i särskola, vilket har gett upphov till en betydande variation i andel elever i särskola. råd om rutiner för utredning och beslut om mottagande i den obligatoriska särskolan (SKOLFS 2001:23) visar sig nio av tio rektorer inte ha läst eller känna till, trots att särskoleplaceringar är rektors ansvar. Det finns risk för att särskoleplacering felaktigt används när skolors resurser till individuellt stöd minskar och klasstorlekar ökar. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att tillse att särskoleplacering endast används för barn med utvecklingsstörning?
fr · GS11287 · 2004-11-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:287 av (m) till socialminister om patientsäkerheten på grund av brist på vårdplatser har gjort en undersökning bland sina medlemmar som ånyo visar att bristen på vårdplatser inom den svenska sjukvården är ett växande problem. har lägst antal vårdplatser för korttidsvård i EU per tusen invånare. Av undersökningen framgår bland annat att det är mer regel än undantag att vårdplatserna är fullbelagda och att man tvingas till olika nödlösningar. Sådana kan vara att man överbelägger avdelningar, skriver ut patienter eller flyttar dem till andra avdelningar där brist på specifik kompetens kan medföra att medicinska komplikationer uppstår eller ökar. Främst läkare, men även annan vårdpersonal, måste ta beslut som inte är till patientens bästa. Bristen på vårdplatser resulterar i att endast riktigt svårt sjuka patienter kan läggas in, att patienter får åka hem utan att vara färdigbehandlade och att planerade behandlingar ofta måste skjutas upp. Denna situation är plågsam för både patienter, anhöriga och anställda och i längden troligen dyrare för folkhushållet då resurserna inte utnyttjas effektivt, vårdköerna ökar och väntetiderna blir längre. (S)-regeringen brukar valrörelse in och valrörelse ut, i landet med världens högsta skatter, berömma sig för sina storslagna satsningar inom "vård, skola, omsorg" utan att några påtagligt större förbättringar synes ha skett och kanske allra minst inom vården. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att till exempel öka patientsäkerheten på landets vårdinrättningar?
fr · GS11288 · 2004-11-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:288 av () till statsrådet om närradion överlämnades till en omfattande och väl genomarbetad rapport om den situation som råder för närradion i . Utredningen har letts av . Såvitt jag förstår har man i avvaktan på att en ny kulturminister ska utses inte tagit ställning till den fortsatta beredningen av frågan. För att frågan om närradion ska kunna behandlas av krävs dock ett fortsatt agerande i frågan och jag vill därför fråga kulturministern vilka besked han kan ge om hur frågan om närradions framtid fortsättningsvis ska beredas i .
fr · GS11289 · 2004-11-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:289 av () till statsrådet om kommuner som bryter mot skollagen Kommuner är skyldiga att ge barn plats i förskolan efter att deras föräldrar ställt dem i barnomsorgskö. I har kommunledningen fattat beslut om att stänga en förskola , trots att kommunen därmed inte kommer att kunna ge alla barn plats på förskola . kommun kommer att bryta mot skollagen. En Hoforsförälder frågade en ledande kommunföreträdare om det var rimligt att fatta beslut som innebär att kommunen kommer att bryta mot skollagen genom att inte ge alla barn plats på förskolan inom lagstadgad tid. Kommunföreträdaren svarade anmärkningsvärt nog enligt följande: "att det inte spelar någon roll om kommunen i detta fall bryter mot skollagen. Det är ändå så många andra kommuner som gör likadant". Den nonchalanta attityden beror sannolikt på att regeringen tidigare underlåtit att agera mot kommuner som brutit mot skollagen. Ett exempel på detta är som bröt mot lagen utan att regeringen agerade. Regeringen har möjlighet att agera för att säkra barnens rättigheter. §5 står att om en kommun grovt eller åsidosatt sina skyldigheter, får regeringen vidta de åtgärder som behövs för att avhjälpa bristen. Jag vill därför fråga om förskoleministern ämnar vidta åtgärder och agera mot kommuner som bryter mot skollagen genom att inte ge barn plats på förskola inom lagstadgad tid, det vill säga .
fr · GS11290 · 2004-11-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:290 av () till statsrådet om exploateringen av vid är en unik naturmiljö, ett av ekologiskt viktigaste område. Detta stora våtmarksområde () är klassat som ett världsarvsområde av . Här finns över 280 fågelarter, bland annat av världens population av vit pelikan och av dvärgskarvspopulationen i världen. Gränsen mellan och går genom detta område. har börjat bygga Bystroyekanalen genom deltat. WWF med flera befarar att detta kanalbygge kommer att hota kritiska habitat i området och dessutom hota fisket i eftersom fiskar använder som lekområde. hävdar att detta kanalbygge bryter mot en rad bi- och multilaterala avtal som har ingått, men har ignorerat protester. Framför allt kräver vissa avtal att ska konsultera påverkade grannländer, i detta fall , innan de sätter i gång den här typen av projekt, men det har inte gjort, inte ens efter formella påstötningar från . WWF kräver att ska stoppa bygget och har föreslagit alternativ som är mindre skadliga för miljön, men står på sig. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet vad hon vill göra för att ska bidra till att värna detta unika naturområde från en hänsynslös exploatering.
fr · GS11291 · 2004-11-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:291 av () till finansminister om skatten på öl Bryggerijätten Carlsberg har just varslat anställda. De svenska bryggerierna tappar försäljningsandelar då Systembolaget minskar sin försäljning. Facken vid de svenska bryggerierna har varnat för den här utvecklingen. Men är det så att vi svenskar dricker mindre starköl numera? Nej, svaret är nog att införseln ökar från länder som har lägre pris på starkölen på grund av lägre skatt. Min fråga till finansministern är därmed enkel: Avser statsrådet att se till att skatten på starköl sänks så att försäljningen därmed återflyttas till Systembolaget?
fr · GS11292 · 2004-11-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:292 av () till statsrådet om utbyggnad av biogas Biogas används i ökande omfattning som förnybart fordonsbränsle. Bland de förnybara alternativen är biogas det enda standardiserade bränslet med klart redovisade utsläpp. I det kommunala arbetet med miljö- och klimatfrågor finns därför ett intresse för biogas som innebär en möjlighet att lokalt utnyttja innehållet i avfall och restprodukter. Det finns teknik för att lösa problemet med metanläckage, som uppmärksammats i medierna. Sådan teknik tillämpas , exempelvis i där en stor produktionsanläggning för biogas togs i bruk . har som en följd av medieuppgifterna tydliggjort sin ståndpunkt att biogasbilar är bra för miljön. Verkets uppfattning stöds av flera olika studier, bland annat en promemoria från (Miljönytta och kostnadseffektivitet med koldioxidneutrala drivmedel, ). Av en rapport från miljökonsultföretaget framgår att användningen av biogas för fordon nästan kan tiodubblas om befintliga utbyggnadsplaner genomförs. Det skulle innebära en biogasanvändning i fordon och en reduktion av koldioxidutsläppen från vägtrafiken med . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att uppmuntra användningen av biogas för fordonsdrift?
fr · GS11293 · 2004-11-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:293 av () till statsrådet om kvinnor med hörselskador Alltfler kvinnor drabbas av hörselskador men det finns lite forskning kring detta problem. Detta framkom i Hörselskadades riksförbunds årliga rapport . Undersökningar visar att hörselskadade är överrepresenterade när det gäller sjukersättning och andelen stiger. Detta gäller i synnerhet kvinnor @ var femte hörselskadad kvinna har sjukersättning. Med anledning av detta ställde jag en interpellation till ministern . Ministern framhöll att frågan är viktig. I debatten nämnde också ministern att ett antal forskningsprojekt är på gång när det gäller hörselskador men att ministern var osäker på huruvida de projekten tar upp problemet med hörselskador och kvinnor i arbetslivet. Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att förbättra situationen i arbetslivet för kvinnor med hörselskador?
fr · GS11294 · 2004-11-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:294 av () till socialminister om utbetalning av bilstöd Den som är funktionshindrad har i vissa fall rätt att få stöd för att handikappanpassa sin bil. har inte de medel som varit avsatta för detta ändamål i budgeten räckt till för att täcka behovet. Pengarna har tagit slut , vilket inneburit att personer som varit i behov av att få sin bil anpassad fått vänta till nästkommande år då nya pengar funnits tillgängliga. Detta är inte acceptabelt. Det finns också fall där den bilfirma som ska åtgärda anpassningen gjort förfrågan hos om det finns ett godkänt beslut på handikappanpassning. Efter att bilfirman fått klartecken att så är fallet har den utfört arbetet. När företaget sedan ska få ut ersättningen har det fått beskedet att det inte finns några medel kvar och att företaget får vänta till nästa årsskifte. Det är otillfredsställande att ett enskilt företag ska behöva vara kreditgivare till staten på grund av att inte tillräckliga medel avsätts. Företagens villkor måste förbättras och inte försämras när de får ta över statens ansvar. Vad avser statsrådet att vidtaga för åtgärder för att komma till rätta med problemet med eftersläpning av utbetalning av bilstöd?