ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12901 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:901 om ungdomsbrottslighet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra polisens möjligheter att klara genomströmningstiden på 30dagar för ungdomsbrottslingar. En av de viktigaste uppgifterna för samhället är att se till att barn och unga får en trygg uppväxt. Rättsväsendet har förstås en viktig roll att fylla, inte minst genom att förmedla en tydlig värdegrund om vad som är rätt och fel. När det gäller ungdomar är det brottsförebyggande arbetet extra viktigt. Det krävs åtgärder inom flera olika politikområden, i skolan, på arbetsmarknaden samt insatser för att förhindra alkohol- och narkotikamissbruk. När ungdomar trots allt begår brott måste samhället ingripa snabbt och resolut. De ungdomar som begår brott måste i ett tidigt skede få stöd och hjälp från samhället med att komma till rätta med sina problem. Korta handläggningstider för ungdomsärenden är en viktig del av detta. Enligt 4 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ska en förundersökning mot den som inte har fyllt och som gäller brott för vilket det är föreskrivet fängelse för delgivning av misstanke om brott. Tidsfristen får överskridas endast om det är nödvändigt med hänsyn till utredningens beskaffenhet eller andra särskilda omständigheter. Den här bestämmelsen ska inte blandas samman med polisens genomströmningstid, som är ett administrativt mått för tiden från upprättad anmälan till att ärendet överlämnas till åklagare för beslut om åtal. I lagstiftningen finns ingen gräns på 30 dagars genomströmningstid, men däremot alltså en bestämmelse för hur en förundersökning får ta då någon delgivits misstanke om brott. Trots detta är det naturligtvis angeläget att polisens genomströmningstid för ungdomsärenden hålls så kort som möjligt. Den varierar kraftigt mellan polismyndigheterna, , där i län utmärker sig med i särklass kortast genomströmningstid. har ett antal åtgärder vidtagits för att ytterligare förkorta genomströmningstiden. Bland annat har inrättandet av särskilda ungdomsenheter vid vissa polismyndigheter haft en positiv inverkan. Jag utgår ifrån att sprider sådana och andra goda erfarenheter över landet så att samtliga polismyndigheter förmår att korta sina genomströmningstider i ärenden där ungdomar misstänks för brott.
frs · GR12902 · 2004-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:902 om rättegångskostnader och brottsoffer har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att brottsoffer inte ska behöva betala gärningsmannens rättegångskostnader. Ett brottsoffer som vill begära skadestånd ges ett omfattande rättsligt stöd av samhället. När det gäller frågan om vem som ska bära ansvaret för rättegångskostnader intar brottsoffret en särskilt förmånlig ställning i en process om skadestånd. Genom en lagändring har avsteg gjorts från de allmänna principerna om rättegångskostnadsfördelning. Lagändringen innebär att ett brottsoffer som tillerkänts skadestånd för kränkning normalt inte ska behöva betala den skadeståndsskyldiges rättegångskostnader i ett mål där skadestånd på grund av brott prövas. I vissa fall gäller motsvarande också brottsoffer som tillerkänts skadestånd för fysiskt och psykiskt lidande eller för särskilda olägenheter på grund av brott. Även om samhällets stöd till brottsoffer kan förbättras är ytterligare undantag från de grundläggande principer som styr fördelningen av kostnadsansvaret knappast möjliga. Dessutom kan det ifrågasättas om en ordning som innebär att brottsoffer i större utsträckning än enligt nuvarande regler skulle undantas från kostnadsansvar är förenligt med artikel6 i . Utmärkande för principen om rättvis rättegång som kommer till uttryck i artikeln är bland annat att parterna ska vara likställda i processen och att den ena parten inte gynnas procedurmässigt på den andres bekostnad.
frs · GR12904 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:904 om svart arbetskraft bland underentreprenörer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska användandet av svart arbetskraft bland underentreprenörer. Frågan är ställd mot bakgrund av att (numera ) efter kartläggningar av den svarta arbetskraften inom byggbranschen beräknat att minst 2,5@3 miljarder kronor betalas ut i svarta löner. lämnade i betänkandet Skärpning gubbar (SOU 2002:115) ett förslag med syfte att förhindra svartarbete och skatteundandragande i bygg- och anläggningsbranschen. Förslaget innebär att ett avdrag i vissa fall ska göras från den ersättning som betalas ut till en uppdragstagare som utfört ett bygg- eller anläggningsuppdrag. Det avdragna beloppet, vilket tillhör uppdragstagaren, ska betalas in till ett konto hos och därigenom säkerställa betalning av viss del av uppdragstagarens skatter och avgifter. förslag kan ses som en ram för hur ett system för motverkande av svart arbetskraft och skatteundandragande skulle kunna utformas. Förslaget behöver utvecklas ytterligare och bereds därför inom . En departementspromemoria är planerad att bli klar .
frs · GR12905 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:905 om medicinsk abort Skånberg har frågat om jag avser att vidta ytterligare åtgärder med anledning av att en kvinna har avlidit till följd av en medicinsk abort. Miljontals medicinska aborter har utförts i olika länder och det finns väl utförda studier som visar att riskerna med medicinsk abort är mycket små. På pågår arbete med revidering av föreskrifter och allmänna råd om abort och i dessa kommer medicinsk abort att behandlas särskilt. Enligt lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område ska den som har ansvaret för hälso- och sjukvården av en patient se till att patienten ges individuellt anpassad information om sitt hälsotillstånd. En liknande bestämmelse återfinns även i hälso- och sjukvårdslagen (1982:876). I det remitterade utkastet till föreskrifter och allmänna råd föreslås att information enligt ovan även bör ges skriftligt. I föreskrifterna föreslås även att en medicinsk abort ska avslutas med en efterkontroll som syftar till att fastställa att aborten är helt genomförd. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört har jag inte för avsikt att vidta några åtgärder.
frs · GR12907 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:907 om asylsökande från har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att praxis vad gäller asylsökande kurder och irakier ska vara överensstämmande med UNHCR:s rekommendation. fattade flera beslut angående asylansökningar från irakiska medborgare. I något fall beviljades uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov. Enligt vad jag har erfarit har åtminstone ett av avvisningsbesluten överklagats till . Jag kan inte ingripa i eller kommentera de ansvariga myndigheternas handläggning av enskilda ärenden. Mitt svar är att jag inte har för avsikt att vidta några åtgärder i frågan. Jag vill förtydliga att och ska göra självständiga bedömningar av situationen i den asylsökandes hemländer. är en del av det material som utlänningsmyndigheterna bygger sina bedömningar på. Jag vill också hänvisa till mitt svar på interpellation 2003/04:271 av om irakiska asylsökande som lämnades .
frs · GR12908 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:908 om flygplats har frågat mig vad jag avser att göra för att säkra att trafikering av flygplats ingår i den allmänna trafikplikten. Jag vill först påpeka att jag delar syn att många flygplatser har en central roll för en regions tillväxt och utveckling, inte minst på de orter där det av tidsskäl inte finns något bra alternativ till flyget. Utvecklingen för svensk inrikes flygtrafik har varit dramatisk efter 2001. Trafiken på har minskat i följd och flygbolagen har kraftigt dragit ned sin produktion. Den negativa utvecklingen märks också i den av Rikstrafiken upphandlade flygtrafiken. Kostnaderna har snabbt ökat och antalet passagerare har totalt sett minskat. Rikstrafiken har att upphandla trafik inom ramen för tillgängliga medel. Den av myndigheten upphandlade flygtrafiken kostade ca . När efterfrågan viker har Rikstrafiken således skäl att förändra och minska utbudet. En sådan anpassning har också stöd i allmänna förvaltningsrättsliga principer om krav på god hushållning med statens medel. Rikstrafiken har på regeringens uppdrag utrett möjligheterna till att effektivisera flygtrafiken i inland. Rikstrafiken avser att ta in anbud både med och utan trafik till . Min förhoppning är att Rikstrafiken finner en lösning som ger bästa möjliga trafik. Mot denna bakgrund kommer regeringen att se över om den allmänna trafikplikten bör justeras.
frs · GR12909 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:909 om trängselprissättning har frågat mig vad jag avser att göra för att utveckla systemet för fördelning av ankomst- och avgångstider vid landets flygplatser enligt den modell har efterlyst. Inom EU finns ett gemensamt regelverk, den så kallade slots-förordningen, som reglerar fördelningen och användningen av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (rådets förordning (EEG) nr95/93). antog rådet en gemensam ståndpunkt på det förslag till i huvudsak tekniska ändringar av slots-förordningen som kommissionen ursprungligen presenterat . I förslaget slås bland annat flygbolagens så kallade hävdvunna rättigheter fast. Kommissionen har aviserat ytterligare, mer omfattande, ändringsförslag som väntas presenteras . Ett sådant förslag kommer att ta sikte på ett mer marknadsbaserat angreppssätt vad gäller fördelning och användning av slots vid gemenskapens flygplatser. Jag utgår ifrån att frågorna om handel med slots och auktioner kommer att vara viktiga inslag i de diskussioner som följer av kommissionens väntade förslag. Frågan om fördelning av ankomst- och avgångstider är viktig utifrån konkurrenssynpunkt men den är också till sin karaktär i högsta grad internationell. Därför anser jag att den grundläggande problematiken i första hand bör lösas inom ramen för EU-arbetet. I det arbetet avser att fortsatt aktivt medverka för att skapa ett så effektivt och från konkurrenssynpunkt ändamålsenligt regelverk som möjligt.
frs · GR12910 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:910 om jämlik vård har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra vården jämlik. Målet med hälso- och sjukvården är att alla ska ha tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor. Detta innebär att jämställdhetsperspektivet måste ges uppmärksamhet. Regeringen har därför uppdragit åt att i samverkan med huvudmännen och berörda myndigheter följa upp, analysera och redovisa könsskillnader inom hälso- och sjukvårdens och verksamhetsområden. I uppdraget till klargörs bland annat att styrelsen där den finner behov ska lämna förslag till åtgärder som kan bidra till ökad jämställdhet. Slutredovisning av uppdraget ska ske . publicerade lägesrapport för hälso- och sjukvården genomsyras av jämställdhetsaspekterna, till exempel avseende väntetider, vårdkvalitet och tillfredsställelse med vården. Det är viktigt att huvudmännen nu tar till vara kunskaperna om kvinnors och mäns skilda förutsättningar i den praktiska verksamheten.
frs · GR12911 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:911 om Nationella hjälplinjen har frågat socialminister vad han avser att göra för att verksamheten Nationella hjälplinjen ska kunna bedrivas också i fortsättningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen beviljar stöd ur Allmänna arvsfonden till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Stödet ska främja verksamhet av ideell karaktär för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Stöd lämnas framför allt till organisationer som bedriver ideell verksamhet. När det gäller Nationella hjälplinjen har stöd först utgått till () och sedan till den förening som bildats särskilt för Nationella hjälplinjen. Det startas många utvecklande och viktiga verksamheter av ideella organisationer med medel ur Allmänna arvsfonden. Nationella hjälplinjen är en sådan. Stödgivningen bygger på att verksamheten finner finansieringsformer som gör att den kan stå på egna ben och att verksamheten anpassas efter befintliga finansiella ramar. Föreningen hjälplinjen har under projektåren fått besked i denna riktning och föreningen söker enligt uppgift nu också finansiärer. Behovet av stöd, råd och information till flickor och pojkar, kvinnor och män som befinner sig i kris eller bär på en växande oro är mycket stort i vårt samhälle. Ett tecken på detta är inte minst de resurser som redan finns inom området. Utbudet av olika telefonlinjer är till exempel mycket stort och växande. Några linjer förfogar över specialistkunskap. För andra handlar det mer om ett förhållningssätt i ett allmänmänskligt samtal. Det finns ett flertal telefoner för kvinnor som utsatts för mäns våld och det finns linjer för personer som befinner sig i någon form av missbrukssituation såsom dopning, spelmissbruk, alkoholmissbruk, rökning, läkemedel etcetera. Det finns även linjer för barn, unga och föräldrar samt för brottsoffer och personer som drabbats av cancer. Nationella hjälplinjen ingår tillsammans med åtta andra linjer i något som kallas för Den svenska telefonsjälavården @ TES @ som är en intresseövergripande organisation för telefonjourverksamheter. Behovet av stöd, råd, information eller bara någon att prata med är uppenbart omfattande. Landsting och kommuner har ett särskilt ansvar i dessa sammanhang eftersom de har ansvar för vård och omsorg. Samtalen kan verka förebyggande och leda till lättnader i vården och omsorgen. Det finns också som regel i storstäderna ett antal kommunala sociala jourverksamheter som kan kontaktas dygnet runt och nås via 112-numret. Organisationer och andra frivilliga krafter gör dock stora ideella och betydelsefulla insatser på detta område och jag är helt överens med frågeställaren om att det är viktiga insatser. Nationella hjälplinjen har hos regeringen ansökt om statliga medel för fortsatt drift. Ansökan bereds enligt gängse rutiner inom . Regeringen undersöker vilka möjligheter som finns att ge någon form av tillfälligt stöd till Nationella hjälplinjen så att den kan hitta sin form och leva vidare. Några löften går dock inte att ställa ut .
frs · GR12912 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:912 om personalbehörighet inom äldrevården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka personalens behörighet inom äldrevården. Jag har svarat på fråga 2003/04:875 om utbildningsnivån för personal inom äldreomsorgen. I detta svar redogjorde jag för de satsningar som regering och riksdag har genomfört när det gäller kompetensförsörjningen och för det arbete som pågår bland annat mellan , och . Jag hänvisar till det svar jag gav i denna fråga.
frs · GR12913 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:913 om uppsökande verksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att komma till rätta med de problem som finns när det gäller kommunernas uppsökande verksamhet till personer med fysiska och psykiska funktionshinder. Kommunerna har enligt socialtjänstlagen ansvaret för den uppsökande verksamheten för personer med fysiska och psykiska funktionshinder (5kap. För personer med psykiska funktionshinder är ansvaret särskilt tydligt i och med att ansvaret också fastställs i 15§ lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Den uppsökande verksamheten är en viktig insats i kommunernas sociala verksamhet. Jag delar uppfattning att det finns brister i den uppsökande verksamheten. Under åren 2002@2004 genomför och länsstyrelserna en gemensam kraftsamling av tillsynen över kommunernas insatser för personer med psykiska funktionshinder. De hittillsvarande resultaten av detta arbete finns sammanställda i en rapport, Kommunernas insatser för personer med psykiska funktionshinder @ Tillsyn av verksamhetsplanering och utbud av insatser. Resultaten av tillsynen visar bland annat att knappt hälften, , av kommunerna uppfyller de ställda kraven på att ha skaffat sig kännedom om de behov som personer med psykiska funktionshinder har. Vidare uppfyller kommunerna tillsynens krav att informera personer med psykiska funktionshinder om sin verksamhet i av fallen. Detta sammanfaller i stort med de resultat som kommit fram i den undersökning av HSO i som refererar till. Det kan dock vara värt att notera att av kommunerna uppfyller tillsynens krav både vad gäller kännedom om och information till personer med psykiska funktionshinder. I denna grupp finns kommuner som kan fungera som goda exempel i det fortsatta arbetet. och länsstyrelserna föreslår bland annat att kommunerna bör utveckla sina system och metoder för att ta reda på målgruppens behov och därmed även få fram bättre planeringsunderlag för beslutsfattarna i kommunerna. Informationen till personer med psykiska funktionshinder behöver förstärkas och utvecklas. Kommunerna bör även fortsätta att bygga ut olika verksamheter och insatser för att möta de behov som tydliggörs i kommunernas kartläggande och uppsökande verksamhet. De problem som finns i den uppsökande verksamheten för personer med psykiska funktionshinder finns även för personer med andra funktionshinder. Jag utgår ifrån att kommunerna tar till sig av den information och de förslag som framkommit av och länsstyrelsernas tillsyn och förväntar mig att situationen förändras till det bättre. Jag inväntar också med intresse den slutrapport som och länsstyrelserna ska lämna om de samlade resultaten av den tillsynssatsning som genomförs under åren 2002@2004. Kommunernas uppsökande verksamhet kommer att vara ett av de områden som belyses särskilt i slutrapporten.
frs · GR12914 · 2004-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:914 om åtgärder mot så kallade skimming-brott har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att stoppa så kallad skimming, det vill säga kopiering av information på kontokort. Kontokortsbedrägerier i form av så kallad skimming har blivit allt vanligare, både i och i övriga världen. Den mest förekommande varianten är när informationen på kortet kopieras i samband med ett inköp. En annan metod är att montera avläsningsutrustning på en uttagsautomat för att på så sätt avläsa information från kortet. Denna utrustning, tillsammans med en kamera ovanför knappsatsen på automaten som filmar när koden slås in, gör att kortet kan kopieras och användas med kod i andra uttagsautomater. Det är i första hand en fråga för bankerna och kortföretagen att förhindra dessa bedrägerier. Genom att utveckla tekniken, vilket nu också sker, och vidta förebyggande åtgärder är det möjligt att effektivt förhindra skimming. Jag vet också att () arbetar med detta, genom att bland annat samla in och kartlägga information rörande olika former av kortbedrägerier. För att öka kunskaperna inom rättsväsendet om den här brottsligheten håller RKP utbildningar för åklagare och de lokala polismyndigheterna. Därutöver har RKP kontakter såväl med banker och kortföretag som med Europol och andra internationella organ. Även bevakar, i samarbete med polisen, detta problem. En rad åtgärder vidtas alltså på bred front för att bekämpa den här typen av kontokortsbedrägerier. Jag följer det arbetet och är beredd att agera om ytterligare åtgärder visar sig vara nödvändiga.
frs · GR12915 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:915 om svenska läskproducenter Per har ställt frågan om jag anser att de svenska läskproducenternas konkurrensvillkor har förbättrats så att de kan anses motsvara de konkurrensvillkor som gäller för de norska läskproducenterna. I hög grad tack vare regeringens påtryckningar har, diskussioner, EU och lyckats enas kring ett bättre förslag till handelsavtal för bearbetade jordbruksprodukter (protokoll 3 till ) . För innebär avtalet att tullarna till kommer att sänkas eller helt försvinna på en rad viktiga områden. Avtalet innebär också att man rättar till den obalans i avtalet som missats i tidigare överenskommelser gällande konkurrenssituationen för läsk. Redan i EU-EFTA-avtalen (protokoll 2) gav EU tullfrihet för EFTA-länderna vad gäller läsk (1972). Europeiska bryggerier påpekade brister vad gällde konkurrensneutralitet i denna handel. Efter inträde i EU uppstod motsvarande problem för svenska bryggerier och har de svenska producenterna fått utstå hård konkurrens från norska producenter som kunnat köpa socker till låga priser på världsmarknaden och sedan producerat billig läsk. Med detta avtal kommer obalansen att minska. Norska läskproducenter får med förslaget ett tak vad gäller import av norsk läsk till . Emellertid kvarstår problemet med EU:s sockerpriser för svenska läskproducenter. Regeringen verkar därför att EU:s sockerregim i slutändan måste ändras så att en fullständig utjämning kan komma till stånd. Tills denna är genomförd är detta en bra övergångslösning. Jag är glad att den här frågan tagit ett viktigt steg i rätt riktning och vi håller nu på att studera överenskommelsen i detalj.
frs · GR12916 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:916 om Barnkanalen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Barnkanalen ska vara tillgänglig "utan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift". () sändningar är tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning. I första hand gäller det för de analoga marksändningarna som täcker 99,av hushåll. Det gäller också för de digitala marksändningarna som täcker av hushåll, men som i enlighet med den proposition som just lämnats över till (prop. 2003/04:118) föreslås byggas ut i samma utsträckning som de analoga. Som frågeställaren påpekar bor av hushåll i fastigheter som inte tar emot TV-sändningarna direkt från marknätet utan i stället genom vidaresändningar i kabelnät. Kabeloperatörerna har i enlighet med grundläggande bestämmelser i yttrandefrihetsgrundlagen en stor frihet att själva välja vad som ska ingå i dessa kabelnät. Mot denna frihet står behovet av att garantera tillgång till ett grundläggande TV-utbud även för hushåll som är anslutna till kabelnät. Reglerna i radio- och TV-lagen (1996:844) om vidaresändning i kabelnät innebär en viss inskränkning av kabeloperatörernas frihet genom att högst tre sända TV-program som sänds av tillståndshavare vars verksamhet finansieras genom anslag från TV-avgiften enligt lagen (1989:41) om TV-avgift och högst ett TV-program som sänds av en annan tillståndshavare ska vidaresändas utan villkor om särskild betalning. SVT har utvecklat sitt kanalutbud och erbjuder nu i det digitala marknätet fyra olika kanaler. Eftersom endast tre av dessa enligt nuvarande lagstiftning omfattas av vidaresändningsplikt har kabeloperatörerna frihet att avgöra om den fjärde, vanligtvis Barnkanalen, ska erbjudas och till vilket pris. Radio- och har i sitt betänkande Must carry (SOU 2003:109) lämnat förslag om hur lagstiftningen bör anpassas till den nya situation som uppkommer då det analoga marknätet släcks ned. Utredningen har bland annat föreslagit att alla SVT:s kanaler och högst tre andra kanaler ska omfattas av vidaresändningsplikt i digitala kabelnät. Förslaget har remissbehandlats och beredning pågår nu i . Målsättningen är att en ny lagstiftning ska kunna träda i kraft .
frs · GR12917 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:917 om abort för utländska kvinnor i har frågat när jag avser att lägga fram förslag baserade på utredningen om utländska kvinnors rätt att få abort i . förordnades att vara särskild utredare i Utredningen om utländska kvinnors rätt att få abort i (S2003:10). Utredningen förväntas redovisa sitt uppdrag . Först därefter kan betänkandet beredas i .
frs · GR12918 · 2004-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:918 om utlämningen av de ryska krigsfångarna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att aktivt bidra till att nödvändiga förutsättningar skapas för ett klargörande av vad som hände med de militära flyktingar som återsändes från till . Jag vill, liksom i mitt tidigare svar , framhålla att det är önskvärt att bringa klarhet i dessa människors vidare öden efter återkomsten till . Detta är en fråga för den historiska forskningen och den svenska utrikesförvaltningen är beredd att hjälpa de forskare som söker information i ryska arkiv.