ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121160 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1160 om föreningsfriheten har frågat justitieministern om han avser att ta några initiativ för att även i i lag skydda individens rätt att inte vara med i en fackförening. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den negativa föreningsrätten @ rätten att inte behöva vara ansluten till en förening @ är erkänd i flera internationella konventioner och andra instrument. I skyddas rätten framför allt genom lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Den lagen innebär att den så kallade gäller som lag här i landet. Det skydd för den negativa föreningsrätten som finns i gäller alltså också i genom lag. Klausuler i avtal som innebär att en arbetssökande utestängs från anställning på grund av att han eller hon inte är medlem i en facklig organisation är ovanliga på den svenska arbetsmarknaden. Regeringens uppfattning är att de inte alls bör förekomma. Regeringen har därför genom en dialog med berörda fackförbund och arbetsgivarorganisationer aktivt verkat för att de klausuler som ännu förekommer ska tas bort. Tack vare regeringens åtgärder har de också minskat betydligt i antal. Jag kommer även i fortsättningen att aktivt verka för att sådana klausuler helt ska upphöra att finnas till på den svenska arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det jag nu sagt är min bedömning att ett utvidgat lagstadgat skydd för den negativa föreningsrätten inte är nödvändigt för att komma till rätta med bruket av organisationsklausuler. @ som skyddar den negativa föreningsrätten @ är antagen som lag i och dialogen med de fackliga organisationerna kommer att fortsätta. Det behövs därför inte någon ytterligare lagstiftning.
frs · GR121161 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1161 om barns rätt till vårdbidrag har frågat mig vad jag avser att göra för att barnet inte ska få sämre stöd den tid barnet vistas hos den förälder som inte får vårdbidraget. Syftet med vårdbidrag för funktionshindrade barn är att ge föräldrarna möjlighet att i hemmet ta hand om funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets funktionshinder eller handikapp. Min och regeringens grundläggande inställning är den att föräldrar alltid har ett gemensamt ansvar för sitt barns välfärd. Detta bör gälla oavsett om föräldrarna sammanbor eller inte. Det är också den uppfattning som är lagfäst enligt . Vid gemensam vårdnad förutsätts föräldrarna enas om alla frågor av vikt som rör barnet. Om båda föräldrarna till ett barn är berättigade till vårdbidrag utges bidraget till den förälder som står för den huvudsakliga tillsynen och vården av barnet. Om båda föräldrarna begär att vårdbidraget delas upp ska hälften av vårdbidraget betalas till var och en av dem om båda tar del i vården av barnet. Detta förutsätter att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet. Jag anser att de nuvarande bestämmelserna erbjuder en bra grund för föräldrarna att göra upp mellan sig om sitt gemensamma ansvar. Jag är också medveten om att barnfamiljernas levnadsförhållanden har ändrats över tiden. Familjebildningen ser annorlunda ut än . Det är en självklar ambition att modernisera socialförsäkringslagstiftningen och anpassa den till den verklighet vi lever i. Därför pågår ett kontinuerligt analys- och utvärderingsarbete av gällande regelverk. Även reglerna om vårdbidrag ses i detta sammanhang över. Barnets bästa är den självklara utgångspunkten för mina ställningstaganden. Med barnets bästa menas i detta sammanhang att stödja barnets självklara rätt till båda sina föräldrar genom vårdbidraget. Det innebär också enligt min mening att vårdbidraget så långt som möjligt ska gå till den förälder som vårdar barnet. Det är också viktigt för barnet att systemet inte bidrar till att öka konflikter och vårdnadsprocesser mellan föräldrarna utan bidrar till att skapa goda relationer.
frs · GR121162 · 2004-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1162 om estetisk kirurgi har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att reglera den icke-medicinskt motiverade kirurgin. Vi påverkas alla av att leva i ett samhälle som blir alltmer präglat av utseendefixering, kommersialisering och sexualisering. Unga flickor är kanske de som tar djupast intryck. initierade därför barn- och familjeminister projektet som handlar om att stärka unga flickors självbild. Med utåtriktade aktiviteter, samarbete och dialog med barn och unga, föräldrar, organisationer, medier och marknadskrafter vill projektet väcka debatt och lyfta fram ny forskning, starka idéer och goda exempel. Plastikoperationer som inte är medicinskt motiverade ingår inte i den offentligt finansierade sjukvårdens ansvar. Kostnaderna för misslyckade operationer som behöver åtgärdas inom den offentliga hälso- och sjukvården är sannolikt av ringa omfattning. Verksamheten och dess personal står under tillsyn och personalen har, liksom annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal, en skyldighet att verka enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. Någon reglering därutöver är inte aktuell.
frs · GR121163 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1163 om studentutbyte med har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att öka antalet studerande från i . Internationaliseringen av den svenska högskolan är viktig, eftersom utländska studenter bidrar till att utveckla, vitalisera och höja kvaliteten på den högre utbildningen och forskningen. Internationaliseringen av högskolan stimulerar till nytänkande och tolerans. Principen om internationalisering är fastslagen i högskolelagen, där det står att högskolorna i sin verksamhet bör främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Utländska studenter som i återvänder till hemlandet fungerar som goda ambassadörer för och kan utgöra en rekryteringsbas när svenska företag anställer medarbetare i utlandet. Vi vill förbättra möjligheterna för utländska studenter som studerat i att också arbeta i . har till uppgift att marknadsföra svensk högre utbildning i utlandet. Regeringen vidtar dock inga riktade rekryteringsinsatser för att öka antalet studerande från ett enskilt land, utan strävan är att allmänt öka inflödet av utländska studenter. En viktig fråga blir att stärka svensk högre utbildnings konkurrenskraft. Det kan bidra till att göra ännu mer attraktivt för studenter från länder både inom och utanför .
frs · GR121164 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1164 om dyrbar planeringsmiss har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att förebygga dyrbara planeringsmissar . Bakgrunden till frågan är att Regeringsrätten stoppat det påbörjade bygget av en ny järnvägsbro över Ljusnan vid Edänge. Min bedömning är att vi redan har mycket höga krav på både vår planeringsprocess för infrastruktur och på vår hantering av ärenden. Det är inte minst viktigt mot bakgrund av att järnvägsplaner och arbetsplaner för byggande av väg oftast är mycket omfattande och komplicerade. Projekten innebär också ofta stora intrång i de berörda miljöerna. I de fall då en sådan plan överklagas och blir ett regeringsärende genomför en ingående granskning och bedömning av alla handlingar i ärendet, liksom hur planerings- och samrådsprocesserna gått till samt tar ställning till överklagandena. En enskild klagandes önskemål och argument bedöms liksom alla andra @ enskilda och allmänna @ intressen i ärendet. Givetvis sker en gemensam beredning med övriga berörda departement. Syftet är att ärendet ska bli allsidigt belyst innan regeringen avgör det. När det gäller det aktuella fallet med järnvägsbron vid Edänge är det alldeles för tidigt att uttala sig om eventuella missbedömningar gjorts och om eventuella åtgärder behöver vidtas. Jag kan konstatera att ärendet på sedvanligt sätt blivit noggrant berett inom . började bygga den nya järnvägsbron , efter det att regeringen beslutat att avslå överklagandena mot järnvägsplanen. Regeringen ska nu yttra sig över vad som anförts hos Regeringsrätten. kommer att skyndsamt granska handlingarna tillsammans med andra berörda departement. Först därefter kan jag bedöma om det begåtts något misstag och uttala mig om eventuella åtgärder.
frs · GR121165 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1165 om mobiloperatörers överprissättning har frågat mig om jag avser att ge i uppdrag att genomlysa den överprissättning av samtrafik sig emellan som mobiloperatörer ägnar sig åt. Genom lagen om elektronisk kommunikation som trädde i kraft så är () skyldig att fortlöpande utföra marknadsanalyser för att avgöra om det råder en effektiv konkurrens på särskilt fastställda delmarknader. Om inte ska PTS ålägga lämpliga skyldigheter för att komma till rätta med konkurrensproblemen. En sådan skyldighet kan till exempel innefatta att tillämpa kostnadsorienterad prissättning. Med det nya regelverket har PTS ett flexibelt och förfinat redskap att åtgärda problem av det slag som tar upp. I de utkast till beslut som PTS tagit fram, föreslås att samtliga mobiloperatörer ska betraktas som dominerande på marknaden för samtalsterminering i mobilnät. PTS föreslår därför att Sonera, Tele2 och ska vara skyldiga att ha kostnadsorienterade priser för samtrafik. PTS ska också utföra marknadsanalyserna i nära samarbete med andra myndigheter som kan beröras. För att tydliggöra vikten av samråd just med ska ett skriftligt yttrande inhämtas därifrån. I ljuset av ovanstående finner jag det inte befogat att initiera något särskilt uppdrag avseende mobiloperatörernas prissättning.
frs · GR121168 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1168 om sexualbrottslagen har frågat mig om jag genom den nya sexualbrottslagen kommer att göra det möjligt för domstolarna att fälla när personer som är berusade eller drogpåverkade utnyttjas sexuellt. Inledningsvis vill jag påpeka att redan med dagens sexualbrottslagstiftning kan den som utnyttjar en berusad eller narkotikapåverkad person sexuellt dömas för våldtäkt eller sexuellt utnyttjande beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Regeringen avser att presentera förslag till ny sexualbrottslag i en lagrådsremiss . Jag vill inte nu föregripa förslaget, men kan ändå nämna att förslaget bland annat kommer att innebära att många av de situationer som bedöms som sexuellt utnyttjande kommer att bedömas som våldtäkt, exempelvis om en person utnyttjar en annan person som på grund av berusning befinner sig i ett hjälplöst tillstånd. Det kommer inte heller att ställas samma krav på våld eller hot som , för att en gärning ska bedömas som våldtäkt.
frs · GR121169 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1169 om etiska riktlinjer för polisen har frågat mig om jag avser att verka för att etiska riktlinjer för polisen arbetas fram. Etiska överväganden är en naturlig del i all polisverksamhet. Det är också därför som frågor om etik finns med genomgående i polisutbildningen, precis som mycket riktigt framhåller. Etikämnet återkommer även efter avslutad utbildning. Polismyndigheterna har till exempel utsett etikhandledare som ansvarar för att hålla etikämnet levande inom polisorganisationen genom utbildning och information till de anställda. Därutöver kan jag nämna att regeringen har för avsikt att inrätta ett etiskt råd inom som särskilt ska belysa principiella frågor där integritetsaspekten är viktig eller som rör utrustning och arbetsmetoder som har anknytning till i första hand våldsanvändning, men även andra områden som kräver etiska överväganden. Genom ett sådant råd kan också erfarenheter av etiska överväganden från andra samhällsområden tillföras polisen. Det kan naturligtvis bidra till att etikfrågor i allmänhet får större uppmärksamhet inom polisen. Om behovet finns föreligger inget hinder för polisen att dessutom utarbeta etiska riktlinjer på olika områden. Det är dock polisen som får göra den bedömningen.
frs · GR121170 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1170 om konstnärerna och trygghetssystemen har frågat mig när en proposition angående konstnärernas trygghetssystem kan förväntas. Frågan ställs mot bakgrund av betänkandet Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21), och de resultat och slutsatser som utredaren presenterat. Utredaren hade i uppdrag att göra en kartläggning av hur trygghetssystemen inom bland annat socialförsäkringsområdet förhåller sig till konstnärlig verksamhet. Som jag svarat på två likalydande frågor så sammanställs och bereds remissinstansernas synpunkter inom . Regeringen kommer därefter att redovisa sina ställningstaganden för .
frs · GR121171 · 2004-05-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1171 om rättsövergreppen mot vitryska har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för del och inom EU för att förhindra att den vitryska drabbas av ekonomisk bankrutt och dess medlemmar av rättsövergrepp som strider mot de mänskliga rättigheterna. Den stadigt försämrade situationen för demokrati och mänskliga rättigheter i är oroväckande. Det är viktigt att vi enskilt och i samverkan med internationella organisationer agerar för att påverka den vitryska regimen att bryta utvecklingen mot än mer försämrade demokratiska villkor. framför, bland annat genom EU, regelbundet kritik mot vitryska kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de demokratiska spelreglerna. framför även i bilaterala samtal oro över utvecklingen för det civila samhället i och försöker bidra till en demokratisk utveckling i landet. I fallet med den vitryska riktade och EU, i OSSE-sammanhang , kritik mot för fortsatta trakasserier mot . Det framhölls att dessa trakasserier var politiskt motiverade handlingar från myndigheternas sida som syftade till att undertrycka det civila samhället. Genom EU-kretsen har även vid upprepade tillfällen i kontakter med regeringsföreträdare protesterat lokalt i .
frs · GR121172 · 2004-05-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1172 om diskriminering av romerna i har frågat vad jag avser att göra för att romers situation i tas upp inom EU så att diskriminering och missförhållanden kan bekämpas på ett effektivt och framgångsrikt sätt i hela EU. Jag delar uppfattning att romers situation i är svår. Huvudansvaret för mänskliga rättigheters efterlevnad åvilar varje land självt. De ingår också i de så kallade Köpenhamnskriterierna som villkor för medlemskap i . EU har tagit ett stort ansvar genom att under medlemskapsförhandlingar med kandidatländer kräva förstärkt skydd för mänskliga rättigheter och särskilt avseende minoriteter. Genom förmedlemskapsstödet bidrar EU också med betydande finansiering av åtgärder för att utveckla lagstiftning och institutioner som värnar mänskliga rättigheter i dessa länder. Ett annat viktigt verktyg är den nya EU-lagstiftning mot diskriminering som omfattar samtliga medlemsländer. Om det finns en klar risk att en medlemsstat allvarligt åsidosätter dessa principer, kan EU ytterst utfärda rekommendationer till staten. Men verkar också genom andra organisationer som är minst lika betydelsefulla i detta arbete. utgör det allra viktigaste forumet för mänskliga rättigheter i . stöder det arbete som pågår där, till exempel vad gäller skapandet av ett romskt forum. utför också insatser inom ramen för handlingsplanen för romer och sinti, den speciella kontaktpersonen för och Sinti, , och den höga representanten för minoriteter, . EU och andra organisationer kan även fortsatt ge länderna stöd i deras ansträngningar att förbättra situationen för romer och andra utsatta grupper. kommer att fortsätta att uppmuntra alla medlemsstater i EU att utveckla arbetet för att främja mänskliga rättigheter, inklusive minoriteters ställning.
frs · GR121173 · 2004-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1173 om skattepengar och partistöd har frågat justitieminister på vilket sätt statsrådet avser att verka för en ökad kontroll av hur skattepengar används när det gäller partistöd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Bakgrunden till fråga är en undersökning i tidningen som visar att omfattningen av det kommunala partistödet varierar över landet. Kommunalt partistöd regleras i 2kap. 9@10 §§ kommunallagen (1991:900). Enligt dessa bestämmelser får kommuner ge ekonomiskt bidrag och annat stöd till de partier som är representerade i fullmäktige. Stödet får inte utformas så att det otillbörligt gynnar eller missgynnar ett politiskt parti. Utformningen av stödet kan på talan av en kommunmedlem prövas av domstol enligt bestämmelserna om laglighetsprövning i 10kap. Den kommunala självstyrelsen är en grundlagsfäst del av vårt statskick. Regleringen av det kommunala partistödet innebär att det är en rättighet för den enskilda kommunen eller att besluta om nivån på partistödet. Detta medför att nivån kan variera över landet. Mot bakgrund av att utformningen av stödet kan prövas i domstol ser jag inte några skäl till att öka den statliga kontrollen och inskränka det kommunala självstyret på detta område.
frs · GR121174 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1174 om försäkringsvillkor för bilar och bussar har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att konsumenterna bättre kan försäkra sina fordon för resa i . Jag förstår problematiken med och konsekvenserna av att en svensk fordonsförsäkring inte gäller för resor i . Det är upp till försäkringsbolagen att ställa de försäkringsvillkor som de anser vara adekvata. Men det är viktigt att försäkringsbolagen informerar sina kunder om vad som gäller för resor med bil eller buss utanför . Jag beklagar att de svenska försäkringsbolagen inte kan erbjuda en produkt som ger tillräckligt skydd, men regeringen har inga möjligheter att påverka försäkringsbolagens utbud.
frs · GR121175 · 2004-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1175 om fjärde storstadsregionen har frågat mig om jag är beredd att medverka till att och , från statligt håll, behandlas som en region. Bakgrunden till frågan är att hon anser att de två kommunerna missgynnas på grund av rådande indelning av lokala arbetsmarknadsregioner. Visst är det så att och arbetsmarknadsregioner inte växt ihop enligt Nuteks och SCB:s definitioner. Man ska dock inte överdriva betydelsen av vare sig dagens statistiska indelning eller vilka effekter en förändrad indelning skulle få. Statistiska indelningar, oavsett kriterier, är bara en av flera faktorer som ligger till grund för politiska beslut. och arbetsmarknader har under årens gång växt samman alltmer. Det är bra. Det är ju också delvis resultatet av statliga satsningar på exempelvis vägar, järnvägsförbindelser och högre utbildning. Inte minst mot bakgrund av det kan jag inte se att kommunerna skulle ha förfördelats som ett resultat av att de formellt inte ses som en och samma arbetsmarknadsregion. Jag kan med glädje konstatera att och samarbetar inom en rad strategiska områden och att ett ömsesidigt mervärde därmed uppstår. Jag tänker bland annat på att kommunerna valt att marknadsföra sig tillsammans som en region. Om kommunerna, för att underlätta sitt samarbete, anser sig behöva framställa information med andra kriterier än de som generellt tillämpas finns statistiken tillgänglig hos ansvariga myndigheter.
frs · GR121176 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1176 om överlåtelse av fordon till har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undersöka substansen i kritik, det vill säga om fordonen överlåtits till marknadsvärde eller om ett förtäckt kapitaltillskott har skett samt huruvida beslut har följts eller inte. anmärkning avser att () inte har presenterat underlag som styrker att överlåtelsen skett till marknadsvärde. Låt mig understryka att angående ASJ naturligtvis kommer att följas upp inom ramen för regeringens myndighetsstyrning. Som påpekar i sin revisionsrapport är det svårt att värdera en fordonsflotta av detta slag. Enligt information som lämnats av ASJ till och till näringsutskott bedömer ASJ att det värde som satts på fordonen är ett rimligt marknadsvärde. Den marknadsvärdering av fordonen som gjorts står såväl ASJ, och en extern värderare bakom. Enligt den information som kommit till min kännedom har parterna därmed agerat i enlighet med beslut.
frs · GR121177 · 2004-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1177 om förtroendet för statliga bolag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra ägarstyrningen och regeringens förvaltning samt öka förtroendet för de statliga bolagen. Min syn på dessa frågor har inte förändrats sedan jag redogjorde för min inställning i den här frågan i en interpellationsdebatt i kammaren . Jag anser fortfarande att regeringen bedriver en effektiv och ansvarsfull ägarförvaltning. Detta innebär dock inte att det inte finns utrymme för förbättringar. När det gäller förtroendet för de statliga bolagen anser jag att regeringens ägarpolitik har varit, och är, framsynt. Jag anser att öppen och korrekt redovisning samt rimliga anställningsvillkor till ledande befattningshavare är två av de viktigaste frågorna att hantera för att erhålla allmänhetens förtroende. Det är bakgrunden till att regeringen utfärdat tydliga riktlinjer för hur de statliga bolagsstyrelserna ska arbeta med just dessa båda frågor. kommer regeringen att lämna skrivelsen om företag med statligt ägande till . Där redogör regeringen för hur regeringens förvaltning ska utvecklas vidare. En viktig åtgärd som införs är krav på att statliga bolagsstyrelser ska besluta om en etikpolicy, som tydligt ska ange de gemensamma värdegrunder som gäller i företaget. Då regeringen bedriver ett kontinuerligt och aktivt arbete med att utveckla ägarförvaltningen har jag inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av fråga.
frs · GR121178 · 2004-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1178 om strategi för försvarsbeslutet har frågat mig hur jag avser att handha försvarsbeslutet i all dess komplexitet med lagförändringar, stegvisa beslut och anställningsformer. lämnade regeringen planeringsanvisningar inför försvarsbeslutet till Försvarsmakten. Försvarsmakten har utefter dessa anvisningar lämnat underlag till regeringen med komplettering . kommer också Försvarsberedningen med sin slutliga rapport inför försvarsbeslutet. Enligt min mening finns det tillräckligt underlag för regeringen att besluta en proposition som innehåller förslag om de mera övergripande frågorna inom det militära försvaret för perioden 2005@2007. Dessa övergripande frågor kan till exempel vara den ekonomiska utvecklingen , den operativa förmågan som Försvarsmakten ska kunna utveckla, huvuddragen i utformningen av insatsorganisationen samt utvecklingen av grundorganisationen. Jag håller med om att ett försvarsbeslut omfattar ett stort antal komplexa frågor. Det är därför naturligt att alla frågor inte befinner sig i samma beredningsläge . Jag tror att det kommer bli nödvändigt att utreda ett antal frågor vidare, till exempel på personalområdet.