ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121562 · 2004-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1562 om svensk flyktingpolitik har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att svensk flyktingpolitik i fortsättningen kommer att leva upp till sin ambition om att sätta barnens behov i främsta rummet och till dess syfte att ge åt människor i nöd. Jag vill till en början framhålla att portalparagrafen om barnets bästa i utlänningslagen ska beaktas i samtliga led av asylprocessen. Ett syfte med den svenska flyktingpolitiken är att asylrätten i och i ett internationellt perspektiv värnas och att de personer som bedöms ha ett skyddsbehov får uppehållstillstånd här. Skyddsbehövande enligt svensk lagstiftning är dels flyktingar och dels skyddsbehövande i övrigt, såsom till exempel personer som riskerar utsättas för tortyr eller straffas med döden. Det finns även en möjlighet att få uppehållstillstånd i på grund av humanitära skäl. Vad gäller humanitära skäl som anförs beträffande barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. De skäl som krävs för uppehållstillstånd kan vara av något mindre allvarlig art i fråga om ett sjukt barn än i fråga om vuxna. Detta innebär dock inte att alla barn som är sjuka kan beviljas uppehållstillstånd. Möjligheten till vård i hemlandet, föräldrarnas hälsotillstånd och barnets livssituation i övrigt är faktorer som också måste vägas in. Det kan i detta sammanhang nämnas att i SOU 2004:74, Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv, föreslås ett införande av en särskild bestämmelse rörande uppehållstillstånd av humanitära skäl för barn, som tydligare ska markera den mildare bedömning som ska göras då barn berörs. Jag kan inte kommentera utgången i enskilda fall. Jag utgår dock från att och i sina beslut gör en korrekt bedömning av gällande lag och praxis. Jag kan försäkra att barnens situation och behov fortsätter att vara ett prioriterat ämne för regeringen. Som framgår bland annat av mitt svar till på riksdagsfråga 2003/04:1535 fortsätter berörda myndigheter att vidareutveckla sitt arbete med barnfrågorna på olika områden. Jag följer detta arbete noga.
frs · GR121564 · 2004-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1564 om trakasserier på grund av sexuell läggning @ en arbetsmiljöfråga har frågat mig vad jag har för avsikt att göra för att trakasserier på grund av sexuell läggning ska ses som en arbetsmiljöfråga och därför ingå i den stora arbetsmiljöundersökning som gör. Frågorna om sjukdom på grund av stress hör till de allra viktigaste just , både mänskligt och samhällsekonomiskt. Ökningen av antalet arbetssjukdomar har varit störst i fråga om sjukdomar som beror på stress och organisatoriska och sociala faktorer. Kränkande särbehandling spelar i detta sammanhang en viktig roll. har avlämnat slutredovisning av regeringsuppdraget att utföra en studie om arbetsvillkor bland homo- och bisexuella. Rapporten visar på förekomsten av diskriminering och på hälsorisker som detta medför. Rapporten kommer att överlämnas till bland andra HomO och arbetsmarknadens parter. Dessa frågor har diskuterats underhand vid kontakter med . Nästa arbetsmiljöundersökning kommer att genomföras 2005. Utformningen av frågorna kommer att följas upp vid departementets samtal med . I sista hand ligger dock avgörandet vilka frågor som ska ingå i arbetskraftsundersökningarna hos SCB.
frs · GR121565 · 2004-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1565 om situationen i har, mot bakgrund av attacken på det tutsi-kongolesiska flyktinglägret i , frågat mig vad jag ämnar göra för att förhindra att ett nytt storkrig bryter ut i . Jag delar oro över det spända läget i och hennes avsky över attacken i , i vilken 160 flyktingar befaras ha dödats. Såväl EU:s ordförandeskap som har i kraftiga ordalag fördömt attacken. Min och regeringens utgångspunkt är att det är parterna i konflikten som bär huvudansvaret för att föra fredsprocesserna i regionen framåt. Vidare ser vi hur den Afrikanska unionen (AU) och dess nybildade säkerhetsråd med handlingskraft tar sig an konflikterna på kontinenten, inte minst Stora Sjöregionen. Det övriga internationella samfundet, däribland , EU och FN tar sitt ansvar genom att stödja fredsprocesserna i (DR ) och på olika sätt. Jag kan konstatera att i den kris som fredsprocessen i DR genomgår så har omvärldens påtryckningar för att länderna ska respektera varandras territorier och agera konstruktivt för fred och säkerhet i regionen bidragit till att övergångsregeringen håller samman. I synnerhet roll har varit avgörande. Under mitt besök i hade jag möjlighet att diskutera utvecklingen i Stora Sjöregionen med min kollega utrikesminister . Stora Sjöregionen diskuteras löpande i EU-kretsen på basis av rapportering bland annat från EU:s särskilde representant för regionen, . I syfte att främja förtroendeskapande mellan länderna i regionen stöder såväl som EU den internationella konferens om Stora Sjöregionen i vilken bland andra DR , , och kommer att delta. Konferensens syfte är att skapa strukturer för långsiktigt hållbart samarbete för fred och säkerhet i regionen. för en aktiv politik i regionen, bilateralt, inom EU, inom FN och i samarbete med afrikanska aktörer. bidrar med militärobservatörer och polis i FN:s fredsbevarande styrka i DR (MONUC), stöder avväpning och återintegrering av före detta stridande (DDR) samt EU:s insats till stöd för bildandet av en integrerad polisstyrka i . I har bidragit till de förhandlingar i Arusha som ledde till att ett nationellt fredsavtal slöts . har också bidragit till finansieringen av Afrikanska unionens fredsbevarande styrka i , som ingår i FN-missionen ONUB. stöder även afrikanska regionala och subregionala organisationer i syfte att stärka deras förmåga att förebygga och hantera konflikter. Vidare stöder de internationella utvecklingsbankernas arbete i post-konfliktländer för att undvika att konflikter återuppstår. Därutöver ger humanitärt stöd, stöd till fred och försoning, demokrati och mänskliga rättigheter i såväl DR som och . Det långsiktiga utvecklingssamarbetet som bedriver med och bidrar till konfliktförebyggande och byggandet av en demokratisk kultur som är avgörande för långsiktigt hållbar fred.
frs · GR121566 · 2004-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1566 om bosättningar på har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder @ nationellt och i EU-samarbetet @ för att stävja en utveckling som innebär utvidgade bosättningar på . Den ser med stort allvar på den israeliska regeringens avsikt att tillåta en betydande utvidgning av bosättningar på . De senaste besluten är djupt olyckliga. Sedan den israeliska ockupationen inleddes har ca 400000 israeliska bosättare med hjälp av israeliska regeringar flyttat till . Bosättningarna strider inte endast mot internationell rätt. Bosättningarna innebär också att levnadsförhållandena för den palestinska befolkningen försämras, eftersom bosättningarna med tillfartsvägar begränsar rörelsefriheten och försvårar ekonomisk verksamhet. Såväl olagligheten som bosättningarnas humanitära konsekvenser har av den vid flertalet tillfällen understrukits i samtal med israeliska företrädare. Senast tog jag personligen upp frågorna vid mitt besök i . Att utvidga redan existerade bosättningar innebär också att fredsansträngningarna försvåras då en sådan expansion går stick i stäv med färdplanen för fred, vilken den israeliska regeringen i princip har accepterat. Den israeliska regeringen har betonat att separationsbarriären som byggs på inte är permanent. De utvidgningar av bosättningarna som aviseras ligger alla på områden mellan barriären och eldupphörslinje. Detta kan ytterligare försvåra en framtida fredsöverenskommelse. Jag delar följaktligen åsikt att en utvidgning saboterar fredsprocessen. Det är därför viktigt att det internationella samfundet tydligt markerar det oacceptabla i den israeliska regeringens senaste utspel. Jag har personligen, såväl som i ett gemensamt EU-uttalande, kommenterat utspelet. Inom EU fortsätter mina kolleger och jag att diskutera bosättningarna, det israeliska agerandet i stort och hur det påverkar möjligheten att vända den negativa trenden i den israelisk-palestinska konflikten. Senast skedde det vid det informella utrikesministermötet i den 3@4 september, då vi övervägde olika alternativ till åtgärder att påverka .
frs · GR121567 · 2004-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1567 om ändrad valkretsindelning har frågat mig om jag avser att verka för att en framställan från i till regeringen om ändrad valkretsindelning i ska behandlas av den beslutade och, i så fall, om det kan ske med förtur. hänvisar i sin fråga till att funnit att förslag inte påverkar riksproportionaliteten. Det är riktigt att i en analys av förslaget har funnit att riksproportionaliteten bibehålls. konstaterar emellertid att en ändrad valkretsindelning i med stor sannolikhet ger förändringar vid fördelningen av fasta mandat, och därmed indirekt också av utjämningsmandaten, även utanför . Som konstaterar har i uppdrag att pröva bland annat frågor om ändring av den nuvarande valkretsindelningen vid val till . I en sådan översyn kan regionens förslag komma att prövas. Det är emellertid angeläget att kommittén ges möjlighet att utföra sitt uppdrag förutsättningslöst och i ett sammanhang. Det är upp till kommittén att avgöra när en samlad översyn av valkretsindelningen kan redovisas.
frs · GR121568 · 2004-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1568 om sprinkleranläggningar på vårdinstitutioner har frågat statsrådet vad han avser att göra för att påskynda ett obligatoriskt införande av sprinkler i lokaler för vårdinstitutioner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bestämmelser för utformning av byggnader från bland annat brandskyddssynpunkt finns i byggregler. Av byggreglerna framgår att de tekniska kraven och utformningen av en byggnad vad gäller bland annat brandskyddet måste avpassas till vad byggnaden är avsedd att användas för. De personer som ska vistas där kan vara sjuka och sängliggande, eller ha omfattande funktionshinder. Detta är förutsättningar som enligt reglerna ställer högre krav på bland annat valet av utformning för att förhindra och begränsa spridning av brand till andra delar av byggnaden samt möjligheterna att trygga utrymning av byggnader. Utvecklingen mot en allt äldre befolkning gör att mellanformer mellan till exempel lokaler för vård och olika boendeformer uppkommer. Detta är förhållanden som berör flera myndigheters ansvarsområden, förutom främst och . Verken följer utvecklingen på området och samarbetar omkring frågor för att förebygga och minska följderna av bränder. Resultatet av dessa diskussioner och överväganden utgör en viktig del i underlaget för den inom pågående översynen av byggreglerna. Enligt tillgängliga uppgifter finns inget som tyder på att byggreglerna i sig inte skulle vara tillfyllest vad gäller de lokaler som avses i frågan. I bygglagstiftningen finns inte krav på användning av sprinklersystem. När sprinklersystemen används kan de till exempel ersätta andra krav och vara ett alternativt sätt att uppfylla vissa brandskyddskrav. Enligt min mening finns det anledning att också mer generellt vid översynen av byggreglerna beakta de förändringar som skett i användning av byggnader. Möjligheterna att det fortlöpande utvecklas nya tekniska lösningar och hjälpmedel för att förhindra och begränsa bränder är andra betydelsefulla moment att beakta vid utformningen av kraven. En viktig utgångspunkt vid översynen av byggreglerna är att utforma dem så att de främjar uppkomst av nya tekniska lösningar, vilket brukar benämnas funktionskrav, som dessutom ska vara verifierbara. Detta är synsätt och aspekter som beaktas i det pågående översynsarbetet. Sammantaget är jag mot bakgrund av det nämnda inte beredd att uttala mig för att speciella tekniska lösningar införs i lokaler avsedda för vissa ändamål, som sprinklersystem är exempel på. Jag vill dock betona att regeringen anser att brandskydd är en viktig fråga och att jag kontinuerligt följer utvecklingen.
frs · GR121569 · 2004-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1569 om den politiska situationen på har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av den uppkomna situationen i . Jag instämmer med beskrivning av den aktuella situationen i . Den ger anledning till oro. Efter oroligheterna beslutade EU att sända en fact-finding mission för att samla in förstahandsuppgifter om händelserna, såsom införande av undantagstillstånd och behandling av de parlamentsledamöter och andra som arresterats. Av EU-missionens rapport framgår att flertalet av de arresterade släpptes villkorligt i anslutning till EU-missionens besök, men att 79 personer fortfarande hölls fängslade. Vidare framgår av rapporten att behandlingen under fångenskapen hade varit acceptabel. EU-missionen rekommenderar i sin rapport att EU ska utnyttja sina möjligheter för att verka för främjande av demokratiska reformer i och föreslår att EU genomför en démarche hos bland annat med begäran om att undantagstillståndet ska upphöra och att den utlovade reformprocessen återupptas. Man noterar i sammanhanget att av BNP kommer från turism och att majoriteten av turisterna kommer från EU-länderna. stöder helt EU-missionens rekommendationer, i synnerhet förslaget om en gemensam EU-démarche, som sannolikt kommer att genomföras , och vi kommer fortsatt att följa utvecklingen i .
frs · GR121570 · 2004-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1570 om avrättning av barn i har frågat mig om vad jag avser att göra för att uppmärksamma den iranska regeringen på syn på dödsstraff i allmänhet och avrättning av barn i synnerhet. Jag delar avsky inför det öde som drabbade den 16-åriga och fördömer givetvis det inträffade. Precis som påpekar så strider förfarandet mot flera grundläggande rättsprinciper. I EU har vi valt att ha en dialog med . Detta är en politik som vi tror är mer konstruktiv än konfrontation och isolering, men som också är mer mödosam och tar tid. EU:s dialog med bedrivs inom flera olika områden: den så kallade allomfattande dialogen, den särskilda MR-dialogen och förhandlingarna om ett handels- och samarbetsavtal med därtill kopplade politiska krav. Till de krav som ställs hör respekt för de mänskliga rättigheterna, nedrustning/icke-spridning av massförstörelsevapen, samarbete i kampen mot terrorismen och en konstruktiv iransk hållning till fredsprocessen i . Inom den särskilda MR-dialogen argumenterar fortlöpande för att krav ställs på och att dialogen ska leda till konkreta förbättringar. Dialogen är inte ett mål i sig utan ett medel. Därför välkomnar att EU:s ordförandeskap har för avsikt att genomföra en översyn av MR-dialogen med . Att verka för att avskaffa dödsstraffet är en viktig fråga för EU som drivs aktivt utifrån de riktlinjer som allmänna rådet antog 1998. Rikt-linjerna har som målsättning att dödsstraffet helt ska avskaffas och verkar för att de länder som fortfarande tillämpar dödsstraffet ska vidta åtgärder för att begränsa dess användning, vilket bland annat innebär att dödsstraffet aldrig får tillämpas för minderåriga eller förståndshandikappade. Frågor rörande dödsstraff tar vi således kontinuerligt upp med företrädare för den iranska regeringen, såväl inom den ovan nämnda MR-dialogen som genom demarcher i individuella fall. Regeringen kommer även fortsatt att uppmärksamma situationen för de mänskliga rättigheterna i . Jag kommer fortsättningsvis att via FN och EU i möjligaste mån verka för att förbättra respekten för mänskliga rättigheter i . Efter diskussion i samband med det informella utrikesministermötet den 3@4 september har EU-ordförandeskapet begärt en rapport kring avrättningarna av minderåriga från EU-medlemsstaternas sändebud i med förslag om lämpliga åtgärder.
frs · GR121571 · 2004-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1571 om lågprisflyget som hot mot arbetsrätt och flygsäkerhet har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder gentemot aktörer inom lågprisflyget så att den svenska flygsäkerheten inte påverkas. Jag delar oro för att en allt hårdare konkurrens på flygmarknaden ska sätta säkerheten på undantag genom att de anställda pressas till allt sämre arbetsförhållanden. Det är därför viktigt att vi på gemensam nivå inom EU arbetar för att skapa minimikrav för hur flygarbetstiden ska förläggas så att inte flygsäkerheten äventyras. Säkerhetsreglerna om begränsningar i flygarbetstiden är fortfarande nationella. För svensk del finns regler om tjänstgörings- och vilotider utfärdade av . Dessa bestämmelser ska tillämpas av svenska flygbolag. Reglerna utgör en minimigräns för vad som är tillåtet ur säkerhetssynpunkt och parterna kan genom avtal komma överens om andra arbetstider. I internationell jämförelse kan vi konstatera att vi i har betydligt strängare regler än flera andra europeiska länder. Gemensamma miniminivåer för säkerhetsreglerna på flygarbetstidsområdet diskuteras inom EU. Det är den åsikt att det är bra att inom EU fastställa minimikrav för hur arbetstiderna kan förläggas. I annat fall riskerar olika förutsättningar för flygsäkerheten bli ett konkurrensmedel mellan flygbolagen och det vill vi inte. Förslaget till gemensamma säkerhetsregler var uppe för beslut vid transportministrarnas möte . Det gick då inte att nå en uppgörelse i frågan och troligen kommer vi att arbeta vidare med förslaget. vet vi inte om det nederländska ordförandeskapet kommer att arbeta vidare med förslaget. Jag vill avslutningsvis poängtera att de regler som diskuteras inom EU är just minimiregler för hur arbetstiderna ska förläggas så att flygsäkerheten inte äventyras. För en del medlemsländer innebär förslaget att miniminivåerna förbättras i jämförelse med vad som gäller . Ingen regel i flygsäkerhetsförslaget sätter de arbetsrättsliga EU-reglerna ur spel. Det finns redan ett arbetsrättsligt EG-direktiv (2000/79/EG) om flygarbetstider som inte får påverkas av de kommande reglerna om flygsäkerhet. Jag vill givetvis att fler flygbolag ska ingå kollektivavtal med bättre villkor för de anställda än de miniminivåer som diskuteras.
frs · GR121572 · 2004-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1572 om utbyggnad av i har frågat vad jag avser att göra för att inte ska tvingas skjuta upp förskotteringsarbetet och en tidigarelagd utbyggnad av en säker och trygg E20 mellan och . Regeringen har fastställt den nationella väghållningsplanen för perioden 2004@2015. Beslutet innebär att utbyggnaden av mellan och ska påbörjas i perioden 2008@2011. får tidigarelägga byggande av allmänna vägar där förskottering (lån) sker från kommuner eller enskilda. Den sammanlagda summan av förskotteringarna får ej överstiga av samlade investeringsanslag. Jag vet att det finns ett lokalt och regionalt intresse för att förskottera utbyggnaden mellan och , men att bedömning är att det inte finns utrymme att genomföra förskotteringen inom den anvisade ramen på . Regeringen beslutar , i samband med regleringsbrevet, om förutsättningarna för förskotteringar . Då görs en avvägning mellan nyttan med att kunna tidigarelägga investeringar och nyttan med att inte binda upp alltför stort framtida utrymme i statsbudgeten för återbetalning av förskotteringar. Jag vill inte föregripa denna diskussion genom att nu redogöra för vilka förutsättningar som kommer att gälla för .
frs · GR121573 · 2004-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1573 om motköp har frågat mig om så kallade motköp i samband med internationella affärsuppgörelser och i synnerhet huruvida motköp i samband med försäljning av flygplanet skulle kunna medverka till att svenska arbetstillfällen försvinner. uppmärksammar i sammanhanget speciellt uppgiften att SJ:s underhåll av järnvägshjul kommer att göras av ett tjeckiskt företag och frågar om det här finns en koppling till JAS Gripen. Svenska staten har genom () tecknat kontrakt om leasing av flygplanet till och . I båda fallen har , ett företag som ägs gemensamt av och brittiska , tecknat parallella avtal om motköp. Dessa motköpsåtaganden är separata avtal och deras fullföljande är helt och hållet företagets ansvar. Vid större statliga beställningar som inköp av försvarsmateriel är i flertalet länder ett motköpsåtagande en nödvändighet för att en affär ska komma till stånd. Motköp handlar inte om att flytta svensk industriell verksamhet till köparlandet. I stället byggs ny verksamhet upp där som kan kombinera styrkefaktorer hos svensk industri med de förutsättningar som lokala företag kan erbjuda. Resultatet blir ett utvidgat ekonomiskt samarbete mellan och köparlandet, en ökad handel och en ökad industriell aktivitet i båda länderna. I de fall där svensk industri flyttat arbetsplatser utomlands har detta skett på grundval av bedömningar gjorda i företaget. De besluten har inte haft någon koppling till svenska flygplansaffärer. Beträffande det konkreta fallet avseende underhåll av järnvägshjul i finns inget samband med den aktuella leasinguppgörelsen eller motköpsåtaganden av .
frs · GR121574 · 2004-09-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1574 om ersättningar till svenska lantbrukare, 1595 om särbehandling av lantbruksnäringen och 1600 om jordbruksföretagarnas EU-stöd har frågat mig vad jag avser att göra för att svenska lantbrukare ska få rimliga och förutsägbara villkor för bidrag och ersättningar . har frågat finansministern vad han avser att göra för att kompensera eller mildra de ekonomiska effekterna som drabbar lantbrukarna genom att utbetalningen av vissa stöd förskjuts . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har frågat finansministern vad han avser att vidta för åtgärder för att jordbruksföretagarna ska erhålla sina EU-utbetalningar . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som angetts i årets ekonomiska vårproposition har regeringen för avsikt att besluta om utgiftsbegränsningar som kommer att påverka utbetalningar av direktbidrag och ersättningar avseende miljö- och landsbygdsprogrammet. Utgiftsbegränsningarna innebär att utbetalningen av vissa stöd kommer att flyttas från till . Mot bland annat denna bakgrund föreslog regeringen att skulle godkänna regeringens förslag till riktlinjer för budgetpolitiken. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Utbetalningstidpunkterna varierar mellan olika EU-stöd. Regeringen följer de regler som finns kring utbetalningarna av EU-stöd. Dessa regler för utbetalning av stöd syftar just till att ge lantbrukarna rimliga villkor för sin verksamhet. I en europeisk jämförelse hävdar sig väl när det gäller att följa reglerna om utbetalning av stöd. har inte varit föremål för finansiell korrigering på grund av för sent utbetalda jordbruksstöd.
frs · GR121575 · 2004-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1575 om uppehållstillstånd för utövare av falungong har frågat mig om jag är beredd att verka för att de utövare av falungong, som riskerar sina liv, ska kunna få asyl i vårt land. Alla asylsökande som har behov av skydd i har rätt att få stanna här enligt utlänningslagen. Utlänningsmyndigheterna gör alltid en prövning av den enskilde asylsökandens behov av skydd i , där bedömningen av konsekvenserna av ett återvändande till hemlandet är central. Till grund för sina beslut har både och tillgång till en omfattande rapportering om förhållandena i de asylsökandes hemländer. När det gäller just falungong följer utlänningsmyndigheterna noga situationen för dess utövare i genom bland annat kontakter med representanter för rörelsen falungong, specifik rapportering från MR-organisationer samt täta ambassadkontakter. Enligt vad jag inhämtat finns det inte någon generell praxis som leder till samma ställningstagande för alla falungongutövare som ansöker om uppehållstillstånd i , utan det är omständigheterna i det enskilda ärendet som är avgörande. Jag utgår ifrån att de handläggande myndigheterna tillämpar utlänningslagstiftningen korrekt och anpassar sin praxis efter rådande situation i .