ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12837 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:837 om oskuldskontroller på statliga turkiska sjukhus har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att statliga sjukhus i utför oskuldskontroller på kvinnor och flickor baserat på rykten om att de haft sexuellt umgänge. Dessa påtvingade oskuldskontroller är diskriminerande och integritetskränkande för den enskilda individen. Övergrepp av detta slag är oacceptabla i ett demokratiskt samhälle. EU:s anslutningspartnerskap för föreskriver att måste garantera att alla individer i full utsträckning får åtnjuta mänskliga rättigheter och grundläggande friheter utan diskriminering i linje med de relevanta internationella och europeiska överenskommelser i vilka är part. har vi sett att betydande framsteg har gjorts för att öka respekten för de mänskliga rättigheterna i . Det återstår dock mycket arbete, inte minst vad gäller kvinnors rättigheter där det fortfarande finns allvarliga brister. är anslutet till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Konventionsstaterna har åtagit sig att utan dröjsmål inrikta sin politik på att avskaffa diskriminering av kvinnor, bland annat genom att säkerställa att myndigheter och offentliga institutioner handlar i överensstämmelse med denna skyldighet. Vidare ska alla lämpliga åtgärder vidtas för att ändra mäns och kvinnors sociala och kulturella beteendemönster för att avskaffa fördomar samt seder och bruk som grundar sig på föreställningen om det ena könets underlägsenhet. Oskuldskontroller kan relateras till hedersrelaterade brott och däribland de så kallade hedersmorden. Vi välkomnar därför att den underkommitté i det turkiska parlamentet som ansvarar för utformningen av den nya strafflagen nu har beslutat att föreslå en skärpning av straffreglerna för så kallade hedersmord. Detta är steg i rätt riktning, men det krävs ytterligare ansträngningar för att komma till rätta med problemen med hedersrelaterade brott. Från svensk och EU:s sida verkar vi för att den nya turkiska strafflagen ska få en utformning som motsvarar EU-normer och påtvingade oskuldskontroller är ett element i denna process. är pådrivande för att kvinnors rättigheter i ska värnas. Statsministern tog senast upp frågan om hedersrelaterade brott under mötet med premiärminister . Frågan uppmärksammas även genom det svenska utvecklingssamarbetet med . anordnades ett internationellt seminarium på generalkonsulatet i om hedersrelaterade brott. Denna dialog kommer att följas upp genom en serie svensk-turkiska seminarier anordnade av i . EU-medlemskapsprocessen är enligt min uppfattning den viktigaste kraften när det gäller att förbättra kvinnors rättigheter i . Utvecklingen på detta område kommer noggrant att bevakas. De internationella åtagandena måste respekteras. Frågan om kvinnors rättigheter kommer att vara central för när EU ska ta ställning till om man ska inleda förhandlingar om medlemskap med .
frs · GR12838 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:838 om skatteregler som hotar ungdomsidrotten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ungdoms- och breddidrotten inte ska bli av med sina inkomster från sponsring. gör gällande att skattekontor runtom i landet har börjat underkänna skatteavdrag för sponsring med motiveringen att laget eller den enskilde aktive varit för lite uppmärksammad i medierna. Det finns inga särskilda bestämmelser om avdragsrätt för sponsring i skattelagstiftningen. Däremot gäller som generell princip att driftskostnader i rörelsen är avdragsgilla. Vidare finns det ett uttryckligt avdragsförbud mot gåvor. Det innebär att för avdragsrätt förutsätts att sponsorn har fått en motprestation som står i rimlig proportion till insatsen. Motprestationen kan till exempel bestå i aktiva reklamåtgärder från bidragstagarens sida eller i att bidragstagaren ställer sitt namn till förfogande i reklamsammanhang. Huruvida sponsorn i det enskilda fallet har fått en motprestation som står i rimlig proportion till insatsen är en bedömningsfråga som måste avgöras i rättstillämpningen. Vid denna bedömning beaktas värdet av eventuell publicitet. De grundläggande regler och principer som legat till grund för denna praxis har inte ändrats och den som inte är nöjd med skattemyndighetens bedömning i ett enskilt fall kan överklaga till skattedomstolarna. Jag anser inte att det finns skäl att vidta några åtgärder.
frs · GR12839 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:839 om översynen av sjöfartens avgifter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att i sitt uppdrag att utveckla farledsavgifterna inte på ett hindrande sätt förekommer Godstransportdelegationens översyn av infrastrukturavgifterna. Det är riktigt att vissa remissyttranden över departementspromemorian Nya farledsavgifter (Ds 2003:41) föreslog att frågan i sin helhet skulle lyftas över till Godstransportdelegationen 2002 (GTD2002) utan ytterligare åtgärder från regeringens sida. framhöll andra remissinstanser att förslagen går i rätt riktning och förespråkade, i linje med promemorian, att de genomförs i ett första skede medan andra mer övergripande frågor lämnas till GTD2002. Jag stöder denna inriktning och är inte orolig för att uppdraget ska hindra det arbete som GTD2002 bedriver. Det uppdrag som givits till handlar om att justera avgifterna inom nuvarande ramar medan delegationens uppgift är att på ett mer övergripande plan analysera prissättningen på utnyttjande av infrastruktur i syfte att uppnå konkurrensneutralitet mellan transportslagen. Jag ser inget behov av att vidta åtgärder för att säkerställa att inte förekommer GTD2002:s översyn av infrastrukturavgifterna.
frs · GR12840 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:840 om medlemskap i trossamfund har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att likställa med andra trossamfund, så att ett automatiskt medlemskap i strid med den grundlagsstadgade religionsfriheten inte tillämpas. Religionsfriheten och föreningsfriheten är grundlagsfäst genom bestämmelserna i 2 kap. regeringsformen. Dessa bestämmelser, liksom bestämmelserna i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som gäller som lag (1994:1219) i , omfattar självfallet alla medborgare oavsett trostillhörighet. ställer sin fråga mot bakgrund av att har beviljats hjälp av staten med att ta in avgifter. Medlemmarna i ett samfund som beviljats avgiftshjälp ska samtycka till att avgiften tas in via skattebetalningssystemet. Samtycke kan ges dels genom att samfundet inhämtar ett skriftligt samtycke från varje medlem, dels genom att skyldigheten att betala avgiften via skattebetalningssystemet framgår av samfundets stadgar. Detta samtycke avser således endast samtycke till uppbördshjälp och berör alltså inte frågan om medlemskap i trossamfundet.
frs · GR12841 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:841 om sjösäkerhetsutbildning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att personal på svenska passagerarfartyg har en tillfredsställande utbildning för krissituationer. Jag delar syn om vikten av en fullgod utbildning i sjösäkerhet för personal på våra fartyg. Jag har med anledning av de exempel som nämns i frågan försäkrat mig hos om att utbildningen håller en hög nivå. När det gäller utbildningen i är den svenska utbildningen lika lång som den som bedrivs i , som är ett centrum för finländsk utbildning i hantering av . Den svenska utbildningen är längre än den norska. Beträffande Basic Training, som är en grundläggande säkerhetsutbildning för personal i passagerarfartyg, har såvitt känner till , och utbildningar samma omfattning. Såväl det internationella som svenska regelverket medger att rederier genomför egna utbildningar i Basic Training. Förutsättningarna för detta är att de tillämpar ett kvalitetssystem och använder utbildare, som är godkända av . Så är fallet i . Utbildningarna ger personal rätt att arbeta i det rederis fartyg, som utbildningen avsett. ser inte att detta system, som således är i överensstämmelse med regelverken, ger en lägre grad av säkerhet. Avslutningsvis har inget undantag i Basic Training i mindre passagerarfartyg getts. Således ska befälhavare och övrigt fartygsbefäl, som avlagt skepparexamen (klass VIII) och manskap, som ingår i säkerhetsorganisationen, genomgå Basic Training. Befälhavare, som genomgått lägst utbildning till fartygsbefäl klass VII, behöver däremot inte särskilt gå utbildningen, eftersom de tillgodogjort sig kunskapen genom sin grundutbildning. ska hålla en hög ambitionsnivå när det gäller sjösäkerhetsutbildning. Det är min mening att ligger väl framme när det gäller kraven på utbildning. Jag har med anledning av de ovan nämnda frågeställningarna därför inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GR12842 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:842 om samlokalisering av ambassader har frågat mig om jag avser att beakta samordning av ambassaders lokalisering med övriga nordiska länder när nya ambassader planeras, till exempel i , och Som påpekar sker viss samordning , och det är regeringens målsättning att denna form av samarbete ytterligare ska fördjupas. Sedan de nordiska utrikesministrarna beslutat om ett aktivare nordiskt samarbete inom utrikesrepresentationen, enades de nordiska utrikesförvaltningarnas administrativa chefer bland annat om ett konkret och fördjupat samarbete. inleddes ett sådant mellan och , sedan båda länder beslutat att upprätta utlandsmyndigheter i . Samarbetet i fallet syftar längre än till samlokalisering. och kommer här också att ha ett gemensamt kontor för konsulära ärenden och utlänningsärenden. Härigenom blir det möjligt att spara personalresurser. Överenskommelser om det konsulära och migrationsrättsliga samarbetet utarbetades . Legala problem har funnits, men dessa har kunnat lösas. En effektivisering genom gemensamma stödfunktioner förväntas bli möjlig. , som kommit med på ett senare stadium, hyr lokaler på våningen under de båda andra nordiska ambassaderna. I flera fall kan få del av gemensamma funktioner. I har ett liknande samarbete inletts med och . Den tidigare etablerade svenska ambassaden kommer att modifieras något och gemensamma funktioner skapas så långt detta är möjligt. Även i sker nu en nära samverkan med med målsättningen att kunna öppna i delvis gemensamma lokaler. Inför öppnande av en svensk ambassad i har frågan om möjlig samverkan under hand väckts i . Även om regeringens strävan är att samlokalisering aktivt ska beaktas vid öppnande av nya utlandsmyndigheter, kan omständigheterna i enskilda fall vara sådana att det bedöms som mindre lämpligt. Ett exempel på detta är , där förberedelserna för att åter bemanna ambassaden i första hand kommer att rikta in sig på att åter ta i anspråk befintliga lokaler.
frs · GR12843 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:843 om beskattning av dieselfordon har frågat mig om jag har för avsikt att se över beskattningen av dieselfordon. anför att det skett en enorm teknikutveckling vad gäller dieselmotorer och hänvisar till en rapport från där det framgår att skillnaden mellan avgasutsläpp i absoluta tal minskat mellan diesel- och bensinbilar. Den högre fordonsskatten för dieselbilar har motiverats med att dieselolja beskattas lägre än bensin och att den sammanlagda beskattningen bör vara ungefär lika. Vid en årlig körsträcka om 1500 @ är den sammanlagda skattebelastningen i form av fordonsskatt, bränsleskatt och mervärdesskatt ungefär lika stor för en dieselbil som för en bensinbil. Det förhållandet att dieselbilar beskattas med en högre fordonsskatt än vad som gäller för bensinbilar är således inte föranlett av miljöskäl och innebär inte heller att dieselbilar missgynnas gentemot bensinbilar. Fordonsskatten och andra vägtrafikskatter utreds av . Enligt direktiven ska utredaren bland annat analysera möjligheterna till en miljöstyrning i fordonsskatten med syfte att minska miljöpåverkan från trafiken. Utredaren ska redovisa resultatet av sitt arbete . Regeringen har inte för avsikt att ta ställning till en ändring av fordonsskatten innan utredaren har redovisat resultatet av sitt arbete och en utvärdering har gjorts.
frs · GR12844 · 2004-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:844 om momsbeläggning av ideella aktiviteter har frågat mig vilka ställningstaganden jag kommer att göra med anledning av utredningen i ett EG-rättsligt perspektiv. Den utredning som hänvisar till har varit föremål för en omfattande remissbehandling. Beredningen av betänkandet och remissvaren pågår alltjämt. Betänkandet är omfattande och innehåller förslag avseende grundläggande begrepp inom mervärdesskatteområdet. Förslagen har i huvudsak mottagits positivt av remissinstanserna. Den del av utredningens förslag som berör den ideella sektorn har emellertid mött mycket kritik och väckt stor oro hos föreningslivet. I debatten har det ibland framställts som om hela föreningslivet skulle komma att mervärdesbeskattas om utredningens förslag genomfördes. Det är olyckligt att utredningens slutsatser om att endast en mindre del av föreningslivets verksamhet skulle omfattas av beskattning inte har nått fram. Såsom mycket riktigt påtalar öppnar utredningen för undantag för ideella aktiviteter. Den beredning av utredningens förslag som därefter gjorts inom har varit inriktad på att särskilt granska om det finns ytterligare möjligheter till skattebefrielse för det ideella föreningslivets verksamhet inom ramen för EG-rätten. Beredningen har visat att så varit fallet. Med hänsyn till de förändringar av utredningens förslag som beredningen resulterat i har jag funnit det lämpligt att inte nu föreslå en remiss till Lagrådet. Jag avser i stället att senare remittera en departementspromemoria med anledning av utredningsbetänkandet i dess helhet. Remissinstanserna får därmed en möjlighet att lämna synpunkter på de nya förslagen innan regeringen tar slutlig ställning i en proposition till .
frs · GR12846 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:846 om nikotinsersättningsmedel har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder i syfte att öka tillgängligheten till receptfria nikotinersättningspreparat. Det svenska läkemedelsförsörjningssystemet fungerar sammantaget mycket bra. Det förenar hög kvalitet och säkerhet med god tillgänglighet och i en internationell jämförelse låga kostnader. har godkänt ett antal nikotinersättningspreparat som receptfria läkemedel. Därmed får dessa tillhandahållas i enlighet med de bestämmelser som gäller för försäljning av receptfria läkemedel. Dessa bestämmelser har till syfte att säkerställa en läkemedelsförsörjning av hög kvalitet och en god tillgänglighet i hela landet. Detaljhandeln med läkemedel regleras i lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m.. Innebörden av lagen är bland annat att handel med läkemedel ska bedrivas med ensamrätt av . Bolaget ska enligt avtal med staten ha ett rikstäckande system för landets läkemedelsförsörjning med lokala apotek över hela landet och kompletterande kundkanaler för att ytterligare öka tillgängligheten. Enligt avtalet beslutar bolaget självt om lokalisering av lokala apotek, kompletterande kundkanaler och tillgänglighet i övrigt.
frs · GR12847 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:847 om arbetslösa som är sjukskrivna har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att sjukskrivna som friskförklaras av försäkrings- kassan riskerar att förlora sin sjukpenning. Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) används som ersättningsunderlag vid beräkning av sjukpenning, föräldrapenning med flera dagersättningar som är avsedda att ge den enskilde individen kompensation vid inkomstförlust. SGI tar enligt lagregleringen sikte på framtida inkomster. Endast sådan inkomst beaktas som den försäkrade kan antas komma att tills vidare få av eget arbete i följd eller av eget återkommande arbete (säsongsarbete). Normalt sett omfattas den som saknar inkomst inte av sjukpenningförsäkringen. Om inkomstförhållandena förändras för den försäkrade ska också fastställd SGI ändras. Den som inte längre har inkomst omfattas då inte av sjukpenningförsäkringen. Reglerna om SGI-skyddade tider innebär emellertid att den försäkrade får behålla sitt sjukpenningskydd om vissa förutsättningar är uppfyllda. Till de grupper som omfattas av sådana så kallade SGI-skyddade tider hör @ under vissa omständigheter @ bland andra föräldrar, studerande och arbetslösa. En arbetslös kan få behålla sin tidigare SGI om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande enligt grunder som utvecklats närmare i förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst vid studier eller arbetslöshet. För att omfattas av skyddsreglerna måste den som är arbetslös vara anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen och beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning som motsvarar fastställd SGI samt aktivt söka arbete. Något krav på att den försäkrade ska vara berättigad till arbetslöshetsersättning finns inte. En arbetslös som inte längre har rätt till sjukpenning ska således enligt nuvarande regelverk vara anmäld hos arbetsförmedlingen för att ha rätt att kvarstå i SGI. Problem uppstår givetvis om den försäkrade anser att han eller hon är arbetsoförmögen. I ett sådant läge är det av största vikt att den enskilde mycket noga informeras om vilka regler som gäller och vilka konsekvenserna blir av att inte följa dessa. För att undvika att enskilda personer upplever sig komma i kläm mellan olika system är det viktigt att samråd och vid behov samarbete sker mellan berörda myndigheter. Jag vill i sammanhanget påminna om den ökade samverkan i rehabiliteringsfrågor som möjliggjorts genom de förslag regeringen lämnade i prop. 2002/03:2, Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. Det är också viktigt att och arbetsförmedlingens personal är väl insatta i varandras regelverk så att individen kan ges den service hon är berättigad till utifrån de förutsättningar som finns. tillsatte regeringen en särskild utredare som skulle se över reglerna om bland annat skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst (dir. 2001:104 och dir. 2002:118). Utredaren skulle föreslå grundläggande principer för rätten att behålla SGI under tid då förvärvsarbete inte utförs. Utredningen lämnade sitt betänkande . Betänkandet har remissbehandlats. Betänkandet bereds inom .
frs · GR12848 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:848 om stimulans av teknisk utbildning har frågat mig om jag är beredd att arbeta för att arbetsmarknadsmyndigheterna ska medverka till att arbetslösa tekniker får möjlighet att genom till exempel praktikmöjligheter behålla och utveckla sin kompetens. beskriver i sin fråga att många ungdomar, främst med en teknisk utbildning, befarar att deras utbildning kommer att vara passé när arbetsmarknaden kommer i gång på allvar. () gör bedömningen i sin senaste prognos över arbetsmarknaden Var finns jobben att industrikonjunkturen fortsätter att förstärkas och efterfrågan på tekniker ökar. Även detta år kommer dock att präglas av en dämpad arbetsmarknad och färre bristyrken. På lite väntar emellertid rekryteringsproblem och underskott på data- och teknikutbildade. AMS är en av flera prognosmakare som gör bedömningen att konjunkturen håller på att vända och utifrån dessa prognoser skulle också fler människor som är arbetslösa åter komma i arbete. Jag är därför optimistisk gällande främst många ungdomars framtid inom den tekniska sektorn. Vad gäller frågan om jag är beredd att arbeta för att arbetsmarknadsmyndigheterna ska medverka till att ungdomar genom till exempel praktikmöjligheter kan behålla och utveckla sin kompetens så menar jag att detta redan är uppdrag. En rad olika program finns för att höja den arbetslöses kompetens så att denne snabbt kan komma in på arbetsmarknaden. Praktik kan vara en möjlighet, arbetsmarknadsutbildning i form av yrkesutbildning en annan. Det finns också bristyrkesutbildning för personer som redan har en anställning men som har behov av att vidareutbilda sig mot yrken där det råder eller kommer att råda framtida brist på arbetskraft. Regeringen har beslutat om att intensifiera insatserna mot arbetslösheten genom att öka utrymmet för arbetsmarknadspolitiska program med . Denna förstärkning kommer att skapa förutsättningar för att hejda den stigande arbetslösheten redan detta år och ökar möjligheterna att till exempel ge ungdomar praktik. Avslutningsvis vill jag framhålla att regeringen noga följer arbetslöshetsutvecklingen, inte minst i fråga om ungdomar.
frs · GR12849 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:849 om flygtrafiken till tredje bana har frågat vilka åtgärder miljöministern avser att vidta för att flygbullret över de tätbebyggda områden som drabbas av trafiken till och från tredje bana ska minska. Ansvarsfördelningen inom är sådan att det är jag som lämpligast bör svara på frågan. De närmare villkoren för användningen av tredje banan beslutades av 1993 med vissa ändringar . och i har gjort olika tolkningar av det villkor som berör överflygning av tätort. Miljödomstolen har i en dom godtagit tolkning av villkoret. Det innebär att tills vidare får leda flygplanen över tätort när flygsäkerheten kräver det. Miljödomstolens dom kan överklagas till . kan även ansöka om omprövning av tillståndet för användning av tredje banan enligt 24kap. Prövningsprocessen kan således fortsätta och jag finner därför inte skäl att ta något initiativ i frågan. Jag vill avslutningsvis påpeka att , oavsett utfallet av Miljödomstolens dom, genomför en bred kartläggning av tänkbara åtgärder för att minska flygbullret i . Bland annat studeras hur en högre inflygningshöjd (continuous descend approach) och därmed ett lägre gaspådrag på flygplanen skulle kunna minska bullret. En annan åtgärd som analyseras är att med vissa typer av flygplan och i bra väder kunna göra snedare inflygningar, vilket också skulle leda till minskat buller.
frs · GR12850 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:850 om vattenskoteranvändningen har frågat mig om jag avser att agera för att återupprätta regleringen av vattenskoteranvändningen . Som påpekat har en olycklig formulering i vattenskoterförordningen (1993:1053), i enlighet med dom den 26juni 2002, fått till följd att förordningen kan tillämpas på sådana vattenskotrar som också kan betecknas som båtar. Då jag fick kännedom om detta tog jag genast initiativ till en förändring av vattenskoterförordningen i syfte att åter göra det möjligt att styra användningen av vattenskotrar till sådana områden där den inte medför olägenheter för allmänheten genom till exempel buller eller medför risk för skador på djur- eller växtliv. Det förslag till ändring av vattenskoterförordningen som därefter togs fram har i samband med notifieringsprocessen föranlett att ifrågasätta den svenska regleringen med hänvisning till principen om fri rörlighet för varor. Några nya bestämmelser har därför inte beslutats . En ändring i det så kallade fritidsbåtdirektivet (94/25/EG) har bland annat inneburit en harmonisering av de tekniska krav som ska ställas på vattenskotrar som saluförs inom gemenskapen, vilket innebär att vi i inte kan förhindra försäljningen av vattenskotrar som uppfyller de tekniska kraven. Enligt fritidsbåtdirektivet ges emellertid medlemsstaterna möjlighet att begränsa användningen av vattenskotrar i vissa vatten. Regeringen har beslutat en proposition om bland annat genomförande av fritidsbåtdirektivet. Detta kommer att leda till renare och tystare vattenskotrar. Bestämmelserna om vattenskoteranvändningen måste anpassas såväl till dessa nya förutsättningar som till synpunkter. Min uppfattning är alltjämt att användningen av vattenskotrar kan orsaka miljöstörningar och därför ska begränsas till sådana vattenområden där dessa störningar är acceptabla. Reglerna om fri rörlighet för varor i EG-fördraget innebär inte att användningen av vattenskotrar i måste vara helt fri. Miljöskyddet utgör som bekant ett av gemenskapens viktigaste mål och miljömässigt grundade restriktioner är därför tillåtna. pågår ett intensivt arbete i med att revidera vattenskoterförordningen. Målet är att säkerställa de viktiga miljöskyddsaspekter som det råder stor enighet om. Om detta arbete fortlöper planenligt ska det nya regelverket vara på plats .