ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS1115 · 2004-09-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:15 av () till näringsminister om anställningsvillkor för statliga företagsledningar Av nyhetsrapportering i bland annat framgår att vd:n för statligt ägda omfattas av ett bonusprogram. Med hjälp av detta har hans lön under föregående år höjts från i grundlön till runt , vilket är ungefär mer än lönen för exempelvis vd:n i Systembolaget. Sammantaget tjänade koncernledningen i ca . Efter nya förhandlingar av anställningsvillkoren bedöms den sammanlagda summan bli långt . beslutade regeringen om riktlinjer rörande anställningsvillkor för statliga företagsledningar. Enligt uttalanden från näringsministern i samband med detta skulle regler som styr löner och andra förmåner stramas upp. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att ambitionerna i ovan nämnda riktlinjer ska börja förverkligas beträffande ?
fr · GS1116 · 2004-09-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:16 av () till statsrådet om den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvård Under åren 2002@2005 har regeringens uppdrag att följa och utvärdera den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården. Syftet med handlingsplanen är bland annat att mångfalden av vårdgivare inom vården och omsorgen ökar genom att fler privata, kooperativa och ideella vårdgivare ges möjlighet att sluta avtal med sjukvårdshuvudmännen. I årsrapporten konstaterar bland annat att andelen privata vårdgivare inom primärvården ökar i mycket begränsad omfattning @ stick i stäv mot intentionerna i handlingsplanen. Ett bra exempel på hur privata vårdgivare, i stället för att uppmuntras, motarbetas är när majoritet nekar att skriva ett nytt vårdavtal med en etablerad klinik i efter ett ägarbyte. beslut kommer i det här fallet innebära att en klinik med ca 5500 patienter kommer att tvingas upphöra. Vad avser statsrådet att göra för att intentionerna i den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården i detta avseende förverkligas?
fr · GS1117 · 2004-09-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:17 av () till statsrådet om utvisning av judar som hotas av förföljelse Genom tusentals år av historien går antisemitismen som en ond tråd. I många länder och under många perioder har människor förföljts och mördats på grund av sitt judiska ursprung. Pogromerna har varit många. Det kommer oroande signaler om en tilltagande antisemitism i de forna , bland annat . Judar trakasseras på arbetsplatser och i skolor och samhället i övrigt. De som kan emigrerar eller flyr för att slippa förföljelserna. har visat en njugg inställning till judiska flyktingar och i många uppmärksammade fall, bland andra familjen i , och avslagit ansökan om asyl och skydd i vårt land. Statsrådet kan inte kommentera enskilda fall men det vore tacknämligt med en deklaration från statsrådet, att inte bör utvisa människor som utsätts för antisemitism och därmed löper fara för liv och hälsa. Det förtjänar att påminnas om att har en mörk historia när det gäller judiska flyktingar under . Historien får inte upprepas. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra att de som utsätts för antisemitisk förföljelse i sina hemländer utvisas från ?
fr · GS1118 · 2004-09-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:18 av () till jordbruksminister om öppenhet vad gäller GMO Tillämpad genmodifiering inom jordbruket innebär en stor risk då det är svårt att kontrollera och förutse konsekvenserna i ett ekosystem. Utvecklingen drivs ändå på utav storföretag. ställer sig frågande till att konsumenterna efterfrågar genmanipulerad mat, på grund av den oklarhet som råder vad gäller riskerna att använda GMO-produkter som livsmedel. Inte heller djur får riskera att lida när produkterna används som foder. Enligt medierna har det framkommit att 1000 s. i en rapport om en ny genmanipulerad majs har hemligstämplats av . Detta är illavarslande eftersom det är av största vikt att undersökningar som föregår godkännandet av en GMO-produkt präglas av en demokratisk öppenhet. Viktiga beslut som rör den allmänna folkhälsan och djurs välbefinnande får inte överlämnas till tjänstemän om det finns tecken på att produkten kan innebära risker, vilket det i detta fall fanns tecken på eftersom experiment på råttor visat förändringar i blodsammansättningen och vikten på inre organ. Min fråga till jordbruksminister är: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att öka öppenheten i processer om godkännande av GMO-produkter, både inom och i EU?
fr · GS1119 · 2004-09-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:19 av () till kulturminister om pensionsvillkoren för dansare, sångare med flera Flera riksdagsledamöter har under den pågående mandatperioden tagit upp frågan om de ojämlika pensionsvillkoren för personalen vid de statligt stödda teater@, dans@ och musikinstitutionerna. sades att frågan ånyo "skyndsamt" skulle utredas. har mer än gått sedan dåvarande kulturministern , i ett skriftligt svar på min fråga, förklarade att ett möte skulle hållas "till vilket parterna på teater@, dans@ och musikområdet inbjuds". När det fanns några resultat att redovisa skulle ministern återkomma till . Med anledning av att frågan varit högaktuell @ och att flera institutioner nu tvingas säga upp yngre medarbetare därför att pensionsfrågan för de äldre inte är löst @ vill jag fråga ansvarig minister när han räknar med att kunna redovisa ett konkret resultat av de samtal som sägs pågå mellan parterna.
fr · GS112 · 2004-09-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:2 av () till finansminister om presstöd och reklamskatt Pressen bör ges de förutsättningar som krävs för att hävda sig och fullgöra sin uppgift i det demokratiska samhället. Annonsintäkterna är viktiga för varje dagstidning, främst för morgontidningarna men även för kvällspressen. Reklamskatten straffar de för upplysning och debatt viktigaste annonsbärarna. Direktreklam, TV och radio beskattas lindrigare för sina annonser än dagspressen. Att koppla samman presstödets och reklamskattens avskaffande är principiellt riktigt då reklamskattens införande motiverades med en koppling till presstödet. har beslutat att ett avskaffande bör ske. Vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att verkställa beslut?
fr · GS1120 · 2004-09-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:20 av () till utrikesminister om paramilitären i beslöt president att inleda en demobiliseringsprocess med de paramilitära grupperna för vilken han haft svårt att finna internationellt stöd. De paramilitära grupperna är ansvariga för merparten av alla mord och brott mot de mänskliga rättigheterna i . Dessa finns också upptagna på EU:s lista över terroristorganisationer. Enligt den colombianska regeringen har , som enda europeiskt land, erbjudit sig att bidra med personal, fordon, kontorsinventarier och annat material. En demobilisering kan innebära att dessa kriminella arméer erbjuds legal status och att förövarna förklaras straffria. Den colombianska regeringen uppger att de värsta brotten ska lagföras, men att de dömda paramilitärerna ska kunna köpa sig fria från straffen. Detta är en process som människorättsorganisationer, fackföreningar, juristsammanslutningar och andra representanter för det civila samhället i starkt motsätter sig. Uribe-regeringen borde verka för ett upplösande och lagförande av dessa grupper. Man borde också verka för en fredsprocess med gerillagrupperna. Den svenska hållningen har varit just denna. har tagit avstånd från de paramilitära grupperna och tydligt fördömt dem. Vi har verkat för ett upplösande av dessa grupper och motsatt oss legalisering av dem. Den nya svenska hållningen är minst sagt uppseendeväckande. Jag vill med anledning av detta fråga utrikesministern: Vad innebär erbjudande om att underlätta förhandlingar med de paramilitära grupperna?
fr · GS1121 · 2004-09-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:21 av () till statsminister om Det är nu folket i , med klar majoritet röstade för att ska tillhöra län. Regeringen avslog denna begäran , trots att Kammarkollegiet, regeringens eget ämbetsverk tillstyrkte länsbytet. har försökt få regeringen att redogöra för sitt beslut för kommuninvånarna i . Ingen från regeringen har ännu ställt upp med detta. Bland andra fick förra demokratiministern ett flertal inbjudningar. Vid ett telefonväkteri med i fick statsministern frågan: "Varför vill ingen komma till ? - Ja, jag kan komma om jag duger, sade statsministern. - Så du lovar att ställa upp om vi ordnar en hearing? - Jag kommer gärna! Under förutsättning att jag är statsminister efter valet, förstås." När regeringsförhandlingarna efter valet var klara, skickades en formell inbjudan till . har inte fått något besked, trots ett antal påminnelser. har det gått . Jag undrar varför regeringen har så svårt att öppet redogöra för sitt beslut? Det har gått beslutet och kommuninvånarna i väntar fortfarande på en förklaring. Vad avser statsministern att göra för att uppfylla sitt löfte till Hebyborna?
fr · GS1122 · 2004-09-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:22 av () till jordbruksminister om märkningen av livsmedel Bristande ursprungsmärkning i livsmedelsbutikerna oroar människor. En ny undersökning som gjort på uppdrag av LRF visar att bara två av tio konsumenter alltid litar på att ursprungsmärkningen är korrekt. En av tio litar aldrig på märkningen. Råvarornas ursprung är den information som människor upplever som absolut viktigast. Men många människor känner sig vilseledda och lurade och de har rätt att vara skeptiska för det är inte alltid så lätt att ta reda på var råvarorna som säljs i butiken, restauranger och gatukök kommer ifrån. Reglerna kring märkning är inte heltäckande och de möter inte alltid människornas behov. En dålig märkning sätter konsumentmakten ur spel och gör det mycket svårt för konsumenten att göra medvetna val. Min fråga till jordbruksminister blir därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att märkningen av livsmedel ska nå de konsumentpolitiska mål som regeringen har ställt upp?
fr · GS1123 · 2004-09-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:23 av () till statsrådet om lämnade statsministern löfte om särskilda insatser längs den . För oss som lever och verkar i väckte statsministerns löften stora förhoppningar. är det län som under fått uppleva en mycket kraftig omstrukturering av sitt näringsliv. De stora basindustrierna som av tradition varit etablerade i länet genomgick en omfattande modernisering och rationalisering. Behovet av anställda sjönk trots att produktionen ökat markant inom hela skogsindustrisektorn. Länet har drabbats av kraftig befolkningsminskning och flera orter har nästan halverat sin befolkning . Jag har konstaterat att statsrådet tillsammans med statsrådet har lagt fram förslag om åtgärder för den . Till min förvåning finns nästan inga åtgärder riktade mot kommuner i . Endast har fått en liten del av anslagen. För mig så är hela kuststräckan i en del av södra kustland. Såvitt jag har förstått delas upp i norra och södra . Det är därför djupt olyckligt att satsningen inte fått en vidare omfattning och jag är övertygad om att en satsning på hela kuststräckan söder om skulle vara till gagn för utvecklingen i vårt län. Jag vill därför fråga statsrådet om den norra delen av södra kustland kan påräkna en liknande satsning som görs beträffande den sydligaste delen.
fr · GS1124 · 2004-09-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:24 av () till statsrådet om utbyggnad i i är ett attraktivt samhälle men det delas mitt itu av järnvägen. har två viktiga frågor diskuterats: dels utbyggnaden av , dels kraven på en planskild korsning (ett slut på "bomeländet"). har kämpat för att utbyggnaden av järnvägen inte ska lägga en död hand över stora delar av . En sådan risk finns anser , professor i landskapsutveckling, enligt : "Det här är ett vägval om Åkarps framtid. Med tanke på läget skulle det kunna vara enormt attraktivt med bostäder och arbetsplatser i . På det här sättet lägger man en död hand intill järnvägen." Utbyggnaden av innebär kraftig miljöpåverkan på , som är kraftigt utsatt för miljöpåverkan från de nationella väg- och järnvägsnäten. Det finns därför skäl att ta extra hänsyn till de miljöavtryck som ytterligare infrastruktur orsakar i kommunen. tycks inte vara villigt att ta sådan hänsyn. går över 200 tåg genom . Med den planerade utbyggnaden höjer verket kapaciteten till 600 tåg . Detta innebär att tågtrafiken kommer att utgöra en bullermatta. För att nå egna bullernormer krävs dels att 330 fastigheter bullerisoleras, dels att höga bullerplank byggs, vilket kommer att dela mitt itu. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att miljökonsekvenserna för , vid utbyggnaden av , ska bli ordentligt genomlysta?
fr · GS1125 · 2004-09-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:25 av () till statsrådet om förutsättningar för uppgradering av sträckan Åtvidaberg@Västervik Regeringen har beslutat att avsätta i den nationella banhållningsplanen för uppgradering av Tjustbanan mellan och . Beslutet innebär också att investeringen tidigareläggs till perioden 2007@2009 jämfört med förslag till regeringen. Regeringen har vidare beslutat att uppdra åt att utreda förutsättningarna för uppgradering av återstående sträcka det vill säga Åtvidaberg@Västervik. Uppdraget ska vara slutfört . Dessa beslut bidrar till arbetet med att lyfta en region och en ort som drabbats hårt av försvunna arbetstillfällen och ligger i svår "kommunikationsskugga". För att underlätta arbetspendling och för att stärka näringslivets konkurrenskraft måste kommunikationerna bli bättre, skrev infrastrukturministern i en debattartikel i . Det är därför Östersjöbanekonceptet tagits fram i samverkan med regionförbundet och . Det är också därför länet kunnat enas i en kraftsamling på nya tåg för just Tjustbanan. Regeringens uppdrag är oklart då nuvarande tolkning av uppdraget, att utreda förutsättningarna för en uppgradering av sträckan, är att uppdraget enbart handlar om att genomföra en förstudie. Kommunens och i tolkning av vad regeringens företrädare sagt är att uppdraget handlar om att driva processen fram till och med en färdig järnvägsplan. Vilket uppdrag har statsrådet givit till vad gäller att utreda förutsättningarna för uppgradering av sträckan Åtvidaberg@Västervik?
fr · GS1126 · 2004-09-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:26 av () till statsrådet om återanvändning av datorer inom statlig förvaltning I ett frågesvar till mig på fråga 2002/03:822 om återanvändning av datorer i den statliga förvaltningen skrev : "Jag avser att uppmärksamma Statskontoret, som svarar för de statliga ramavtalen på IT-området, på detta." på Statskontoret menar att detta inte är Statskontorets ansvar. , , förefaller inget ha hänt på området. Räkneexempel: byts ca 160000 datorer ut inom det offentliga . av dessa destrueras trots att de fungerar. Det betyder att ca 112000 fungerande datorer skrotas, resten återanvänds. Utav de 112000 datorerna kan ca 67000 beräknas vara stationära (). De betingar ett värde på ca 600kr styck, vilket blir ca . De resterande 45000 är bärbara och betingar ca 2500kr styck, vilket blir ca . Totalt blir värdet på det som skrotas nära . Detta motsvarar ca 320 tjänster (500000kr per tjänst). Till värdet man skrotar bort kan vi även lägga kostnaden för att skrota. Elektronikåtervinning kostar ca 6kr per kilo. En stationär dator väger vilket innebär 60kr per dator. 67000 stationära datorer gånger 60kr är lika med ca i skrotkostnad. Sedan tillkommer de bärbara och kostnaden för den tid det tar att montera isär datorn, destruera hårddisken och transportera den till elektronikåtervinningen. Om datorn raderas korrekt kan den helt enkelt skänkas mot avhämtning! Vad avser statsrådet att göra för att utrangerade datorer i statsförvaltningen återanvänds i andra verksamheter i stället för att de skrotas?
fr · GS1127 · 2004-09-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:27 av () till statsrådet om upphandling Försökslagen om dispens för upphandling utanför kommungränsen upphör att gälla 2005. Inför beslutet att förlänga lagen gjordes en utredning om hur lagen använts av de kommunala bolagen. Utredningen visade att 1999 var det endast fyra av tolv kommunala trafikaktiebolag som använde sig av möjligheten att bedriva uppdragsverksamhet enligt försökslagen. Det framgår vidare av utredningen att tre kommunala bolag som ännu inte använt sig av försökslagen skulle kunna tänka sig att göra det . Ett av dessa bolag har lagt anbud , men har inte lyckats vinna någon upphandling. De övriga fem kommunala trafikbolagen har angett att de inte har för avsikt att utnyttja möjligheten att bedriva uppdragsverksamhet. Ett skäl till detta har uppgetts vara att försöksperioden är för kort med hänsyn till de avtalstider som råder i bussbranschen. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att göra det möjligt för de kommunala bolagen att efter 2005 upphandla utanför kommungränserna?
fr · GS1128 · 2004-09-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:28 av () till statsrådet om Mittlinjen och X2000-linjen Sundsvall@Härnösand blir , första nätverksuniversitet med fyra campusorter: , , och . Valet av organisationsform medför att behovet av att kunna resa enkelt och bekvämt mellan de fyra campusorterna är stort. Både lärare, administrativ personal och elever måste kunna röra sig mellan orterna. går Mittlinjen mellan och . Vidare är det möjligt att med X2000 åka mellan och . Den aktuella trafiken är upphandlad av Rikstrafiken. Signaler har kommit om att på grund av för små anslag måste trafiken på Mittlinjen begränsas och X2000-trafiken till upphöra. Detta är djupt olyckligt för länet och motverkar det positiva som omvandling till universitet medför. Nedläggningen av trafiken med X2000 till och från är också olycklig om man vill bibehålla ett resandeunderlag som behövs när öppnar. Det finns risk att de boende i vant sig av med att åka tåg. Är statsrådet beredd att utöka budgetramen för Rikstrafiken så att trafiken på Mittlinjen kan behållas i nuvarande omfattning, liksom X2000-trafiken till ?
fr · GS1129 · 2004-09-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:29 av () till utbildningsminister om högre utbildning i finska I årets regeringsförklaring framhåller regeringen att de industriella kontakterna mellan och har fördjupats, inte minst mot bakgrund av de många svensk-finska företagsfusionerna. Det utlovas också ett svensk-finskt toppmöte . befinner sig den högre utbildningen i finska språket i en trängd situation i vårt land. Senast i raden av lärosäten som drar ned på undervisningen är , där undervisningen i åtta språk vid fakulteten för humaniora och teologi, bland annat finska, av resursskäl hotas av nedläggning. Finska har status som nationellt minoritetsspråk i , och i den proposition som föregick beslutet (prop. 1998/99:143) betonade regeringen att det är väsentligt att universitetsutbildning och forskning i minoritetsspråk fortsätter och kan utvecklas. När den högre utbildningen i finska tvärtom utarmas drabbar det den sverigefinska minoritetens möjligheter att vidmakthålla sitt språk. De mellanfolkliga kontakterna mellan och inom näringsliv, kultur och politik försvåras också. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att säkerställa att det vid landets högskolor och universitet ska finnas goda möjligheter till kvalificerad undervisning i finska språket?
fr · GS113 · 2004-09-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:3 av () till statsminister om regeringens infrastrukturinvesteringar enligt TT, liksom i veckans regeringsförklaring, meddelade statsministern att han var öppen för att snabba på utbyggnaden av vägar och järnvägar till för att hjälpa till att rädda jobben på . Vissa kallade det till och med ett löfte om tidigare utbyggnad. har de västsvenska vägarna varit eftersatta och det är beklagligt att det ska krävas ett nedläggningshot som kan drabba 25000 människor innan regeringen reagerar och kan tänka sig att tidigarelägga en nödvändig utbyggnad. En utbyggnad borde prioriteras utan att en kris står för dörren. En fungerande infrastruktur är grundläggande för ett starkt och konkurrenskraftigt näringsliv. Trots det har västsvenskarna och deras vägar fått stå tillbaka . I finns ett brett och skiftande exportinriktat näringsliv som är beroende av utbyggda och säkra vägar för att kunna fortsätta växa och erbjuda människor arbete. I till exempel behövs en utbyggd E20 som kan knyta ihop största och näst största stad samt ge möjligheter åt en växande exportindustri med bland annat i , i , Emtunga i och i att nå ut i världen med sina varor. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga om statsministern avser att tidigarelägga en utbyggnad av till en trygg och säker motorväg.
fr · GS1130 · 2004-09-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:30 av () till socialminister om attityder kring sjukförsäkringen En kunskaps- och attitydundersökning som () tagit fram visar att många svenskar inte tycker att man behöver vara sjuk för att få sjukersättning. Som några exempel kan nämnas att anser att en strejk på dagis är ett legitimt skäl för att sjukskriva sig. anser att trötthet kan jämställas med att vara sjuk och anser att bråk med chef eller arbetskamrater är ett godkänt skäl för att använda sjukförsäkringen @ dessutom instämmer till viss del i denna uppfattning. Sjukförsäkringen är inte en inkomstgaranti för personer som av någon annan anledning än sjukdom inte arbetar och således går miste om arbetsinkomster. Försäkringen finns till för dem som helt eller delvis inte kan utföra sitt arbete, inte någonting annat. Annat utnyttjande av försäkringen är orätt och kan i förlängningen bidra till att de som ytterst är i behov kommer att få sämre möjligheter på grund av att den utnyttjats på felaktigt sätt. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av denna studie av RFV?
fr · GS1131 · 2004-09-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:31 av () till jordbruksminister om svenska bönders konkurrenskraft Irritationen är mycket stor över att bönder återigen ska tvingas vara ekonomisk buffert för regeringens bristande budgetplanering. Att regeringen håller inne med utbetalningarna av böndernas EU-pengar för att klara budgettaket är brist på kompetens och vilja hos regeringen att hantera budgetprocessen och utbetalningsströmmarna över budgetåret. Det är nu helt uppenbart för varje betraktare att den ekonomiska politik som regeringen för, i samverkan med Vänstern och , leder till att bönderna får betala kostnader som de rimligen inte borde få göra. Att den , inom EU, intar en särställning då det gäller att ekonomiskt pressa bönderna och därmed hela den svenska landsbygden är känt . Det borde vara så att svenska bönder har samma ekonomiska förutsättningar som andra bönder inom EU, eftersom man lyder under samma gemensamma jordbrukspolitik. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga ministern: Vad avser jordbruksministern att göra för att återställa svenska bönders konkurrenskraft som beror på ökade likviditetskostnader för försenade inkomster?
fr · GS1132 · 2004-09-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:32 av () till justitieminister om modemkapning har antalet fall med modemkapning ökat. Under Internetsurfning får den som är uppkopplad in en särskild programvara i datorn och en ruta "poppar upp". För att få bort rutan måste man klicka "OK" och kopplar därmed upp ett hutlöst dyrt nummer och en räkning kommer till den drabbade. Till en del av dem som inte betalat har det nu börjat dyka upp krav från indrivningsfirmor. På det ursprungliga kravet har lagts kraftiga påslag. Enligt har en firma, Delgivning och Indrivning i , skickat ut drygt 23000 indrivningskrav på i snitt 6500kr. Datainspektionen rekommenderar de drabbade att inte betala, skriva på något och i stället bestrida kraven. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att stoppa denna typ av brottslighet?
fr · GS1133 · 2004-09-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:33 av () till näringsminister om löne- och bonusavtal för chefer i statliga bolag Löneutvecklingen och bonusavtalen för chefer i flera statliga bolag har skenat i höjden . De exempel, som redovisats i medierna , visar att alla anständighetsgränser sprängts. Avser näringsministern att vidta några åtgärder för att förhindra pågående utveckling med höga lönepåslag och miljoner i bonusutdelning för chefer i statligt ägda bolag?