ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12373 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:373 om straff för brottsoffer har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att brottsoffer inte ska drabbas av längre och hårdare straff än förövarna. Straff kan givetvis endast följa om ett brott har begåtts. Den som fredar sig mot ett brottsligt angrepp genom att utöva sin nödvärnsrätt begår inte något brott. I nödvärnsbestämmelsen @ 24 kap. 1 § @ föreskrivs att en gärning som någon begår i nödvärn endast utgör brott om den med hänsyn till angreppets beskaffenhet, det angripnas betydelse och omständigheterna i övrigt är uppenbart oförsvarligt. Nödvärnsrätten är alltså vidsträckt. Den ger rätt att möta brott med annars straffbara handlingar förutsatt att man inte gör något som är uppenbart oförsvarligt. Enligt en annan bestämmelse är man dessutom fri från ansvar även om man vid en nödvärnssituation har gjort något som är uppenbart oförsvarligt om omständigheterna var sådana att man svårligen kunna besinna sig. De situationer har för ögonen är de särpräglade fall där den som drabbas av brott själv begår brott genom att freda sig på ett sätt som är uppenbart oförsvarligt som någon annan ansvarsfrihetsregel inte är tillämplig. Det bör framhållas att den som överträtt nödvärnsrätten inte sällan får ett lindrigare straff. Såsom förmildrande omständighet vid bedömningen av straffvärdet ska nämligen särskilt beaktas dels om brottet föranletts av någon annans grovt kränkande beteende dels om gärningen, utan att vara fri från ansvar, är sådan som avses i 24 kap. . Om det är påkallat med hänsyn till straffvärdet får domstolen döma till lindrigare straff än vad som är föreskrivet för brottet. Rätten till nödvärn är och bör vara generös men den är också beroende av en intresseavvägning. Å ena sidan finns intresset för en person som blir utsatt för brott att försvara sig och sin egendom. Å andra sidan är det grundläggande för en rättsstat att man inte får ta lagen i egna händer och att enskilda endast ges rätt att ta till våld när det finns goda skäl för det. Det är inte acceptabelt att brottsliga angrepp möts med handlingar som inte står i rimlig proportion till angreppen. Enligt min mening är nödvärnsrätten väl avvägd.
frs · GS12374 · 2004-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:374 om betalningsanmärkningar har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att även myndigheter ska kunna rätta till felaktigheter begångna mot medborgare. Jag kan inte kommentera ett enskilt fall men generellt gäller följande. Ett underskott på skattekonto som inte betalas överlämnas till kronofogdemyndigheten för indrivning. Möjlighet finns att ansöka om anstånd med inbetalning av skatten. Kreditupplysningsföretagen lämnar uppgifter om betalningsanmärkningar. Ansökningar om verkställighet hos kronfogdemyndigheten är då av betydelse. Om någon varit föremål för ansökan om verkställighet vid endast ett tillfälle av och ansökan inte har lett till någon åtgärd från kronofogdemyndighetens sida på grund av att ansökan återkallats eller fordringen betalats i sin helhet gäller sekretess för uppgiften med stöd av sekretesslagen (1980:100). Det är alltså i dessa fall först vid två ansökningar om verkställighet som kreditupplysningsföretaget får kännedom om ansökningarna. Jag anser att det inte finns några skäl för att ändra gällande regler.
frs · GS12375 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:375 om illegal vistelse har frågat om jag är beredd att klargöra att en person som har fått ett avvisningsbeslut och som samarbetar med myndigheterna, men som trots detta inte har lämnat landet från det att beslutet har vunnit laga kraft, inte ska anses vistas illegalt i . Redan vid prövningen av ett ärende där avvisning eller utvisning kan bli aktuellt ska den beslutande myndigheten beakta eventuella verkställighetshinder. Om det vid denna prövning visar sig att ett avvisningsbeslut inte skulle gå att verkställa, bör enligt motiven till utlänningslagen ett avvisningsbeslut inte meddelas. När ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut föreligger ska dock personen i fråga lämna landet. Huvudregeln är att han eller hon ska göra det . Det är som grundprincip individens skyldighet att medverka till detta, vilket normalt också sker. Jag är medveten om att det finns en särskild problematik för statslösa palestinier från . Återvändande dit kan dock vara möjligt om den enskilde medverkar. Omständigheterna i det enskilda fallet kan leda till att tvåveckorsfristen överskrids. Det är emellertid angeläget att huvudregeln om att lämna landet inte urholkas och att lagstiftningen är konsekvent så att det tydligt framgår att ett lagakraftvunnet beslut om avvisning ska efterlevas och att livet inte fortsätter som vanligt i . Däri ingår att vistelsen i landet efter det att tidsfristen har löpt ut inte kan anses vila på laglig grund. I sammanhanget kan nämnas att när har fattat ett beslut i ett ärende om avvisning eller utvisning skickas beslutet regelmässigt till den klagande, dennes ombud samt till . anordnar därefter de praktiska arrangemangen kring hemresan. Jag har mot bakgrund av vad som redogjorts för ovan ingen avsikt att ta initiativ till någon ändring i nuvarande ordning.
frs · GS12376 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:376 om biljettpriset på sträckan har frågat statsrådet vad hon avser att göra för att förändra de transportpolitiska målen och ägardirektiven för SJ, så att den orimliga biljettprissättningen blir rimlig för till exempel sträckan Gävle@Stockholm. Frågorna inom regeringen är fördelade så att det är jag som ansvarar för förvaltningen av . När det gäller så har beslutat att ska bedriva sin verksamhet på kommersiella grunder. Målet är att bolaget ska vara ett modernt resetransportföretag. Ansvaret för SJ AB:s operativa verksamhet ligger hos bolagets ledning och ytterst ansvarig är bolagets styrelse. SJ AB:s produkterbjudanden sträcker sig över ett brett spann, från lågprisbiljetter till första klass, från månadskort till olika typer av årskort. Innebörden av att bedriver sin verksamhet på kommersiella grunder är att bolagets biljettpriser måste vara marknadsmässiga. Utgångspunkten för prissättning av biljetter är att verksamheten ska vara lönsam. Efterfrågan på olika produkter är viktiga faktorer för prissättningen. Jag utgår från att styrelse och ledning i gör sitt yttersta för att bolagets erbjudanden ska vara attraktiva för kunderna. Nöjda kunder är en förutsättning för att ska vara lönsamt. Beträffande de transportpolitiska målen vill jag nämna att regeringen avser att lägga fram en tranportpolitisk proposition som bland annat rör järnvägsfrågor.
frs · GS12377 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:377 om säkerheten vid kraftverksdammar har frågat vilka åtgärder jag kommer att vidtaga för att säkra kvaliteten och säkerheten vid kraftverksdammar. Vad beträffar det klassificeringssystem som berör i sin fråga är detta inte ett mått på hur stor sannolikheten för dammbrott är utan ger ett uttryck för hur stora konsekvenserna kan bli om ett dammbrott skulle inträffa. Ansvarsförhållandena inom området är sådana att det är dammägaren som har det formella och praktiska ansvaret för dammens drift, underhåll och tillförlitlighet. Den som är skyldig att underhålla en dammanläggning, det vill säga dammägaren, är ansvarig för skador som orsakas vid ett eventuellt dammhaveri. Uppförande av en damm, liksom ändring av en damm, är tillståndspliktig vattenverksamhet. En ansökan om tillstånd prövas av miljödomstolen. Dessutom har till uppgift att bland annat följa utvecklingen vad avser dammsäkerheten i landet. Vid finns ett dammsäkerhetsråd som ska biträda i arbetet med dammsäkerhetsfrågor. Flera slags åtgärder vidtas kontinuerligt i syfte att minska riskerna för dammbrott och översvämningar. Ägarna till dammar ska identifiera och värdera riskerna samt vidta åtgärder som eliminerar eller begränsar dessa. Samhället kontrollerar genom myndigheterna att dammägare fullgör sina skyldigheter. Det pågår även ett långsiktigt arbete inom kraftindustrin med syfte att förbättra dammsäkerheten bland annat med hänsyn till risken för höga flöden. På uppdrag av och kraftindustrin pågår ett arbete vid att genomföra en känslighetsanalys av riktlinjer för bestämning av dimensionerande flöden för dammanläggningar i ett framtida förändrat klimat. Regeringen har vidare fattat beslut om ändring av förordningen (1998:900) om tillsyn enligt . får enligt regeringens beslut från och med den 15november 2004 en utökad och tydligare tillsynsvägledande roll inom dammsäkerhetsområdet.
frs · GS12378 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:378 om klimatförändringarnas inverkan på samhällsplaneringen har frågat samhällsbyggnadsminister vad ministern avser att göra för att förbättra möjlighet att möta de samhällsproblem som ett förändrat klimat kan innebära. Arbetet i regeringen är fördelat så att det är jag som ska svara på frågan. Vi vet att utsläppen av växthusgaser hotar att förändra jordens klimatsystem i grunden. Den senaste forskningen visar att vi nu befinner oss i en situation där det även om utsläppen kan minskas snabbt kommer att uppstå betydande klimatförändringar. En anpassning av tekniska system och infrastruktur, och där det är möjligt ekosystem, kommer därför att vara nödvändig som vi minskar utsläppen av växthusgaser. bedriver vid regional klimatmodellering med fokus på och dess närområde. Dessa scenarier visar att en av de förväntade effekterna är att nederbörden kommer att öka i större delen av . Ökad nederbörd och kortvariga höga flöden ökar risken för översvämningar och därmed förknippade problem. Just dammsäkerhet, som är det exempel som tas upp av frågeställaren, är kanske det område inom vilket man arbetat mest med analyser av kommande klimateffekter. Ett exempel är de älvvisa samordningsgrupper som syftar till regionalt samarbete mellan berörda aktörer så som dammägare, kommuner, länsstyrelser, kraftföretag, larmcentraler, och statliga myndigheter. , som har i uppdrag att stödja forskning inom dammsäkerhetsområdet, driver Pilotprojekt som syftar till bättre samarbetsformer och -metoder i händelse av dammbrott. På uppdrag av utför översiktlig översvämningskartering längs de svenska vattendragen. samarbetar även med kraftindustrin kring dammfrågor. På basis av detta arbete pågår det omfattande analys och förstärkningar av hela det svenska vattenkraftsystemet för att ytterligare höja säkerheten vid extrema väderhändelser. Även andra myndigheter så som , och , bedriver forskning kring effekter av klimatförändringarna. Inför fjärde nationalrapport till som ska lämnas /2006 har påbörjat en kartläggning av svenska anpassningsbehov. Efter översvämningarna i gav regeringen i uppdrag åt berörda myndigheter och länsstyrelser att redovisa sina erfarenheter. I bereds direktiv till en utredning om översyn av regelsystemet vid naturolyckor som till exempel översvämningar. Exakt hur effekterna av klimatförändringarna kommer att gestalta sig är till stor del beroende på hur vi lyckas i ansträngningarna med att minska utsläppen av växthusgaser. Ju bättre vi lyckas, desto mindre behov och kostnader för anpassning. Det finns dock behov av ytterligare, och mer samordnad, analys och planering för att identifiera behov av anpassning till effekterna av kommande klimatförändringar. pågår arbete med den klimatproposition som regeringen kommer att presentera för 2005. Redan nu står behovet klart av en bred satsning på att kartlägga och analysera frågor om sårbarhet och de risker som är förknippade med ett förändrat klimat i och att det behövs anpassningsåtgärder. Regeringen avser att återkomma till dessa frågor i den kommande klimatpropositionen.
frs · GS12379 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:379 om vätgasteknologi har frågat om jag avser att verka för att blir medlem i International Partnership for the Hydrogen Economy. Det är viktigt att främja utvecklingen av ny teknik för att kunna genomföra omställningen till ett hållbart energisystem. En av de möjligheter som tilldrar sig stort intresse är vätgas. Vätgas har många fördelar, inte minst vid användning i transportsektorn. I kombination med bränsleceller ges bland annat möjligheten att utveckla effektiva fordon som endast ger vattenånga som utsläpp i avgasröret. Genom SL:s deltagande i det europeiska utvärderas till exempel tre bränslecellsbussar i . deltar på många sätt i internationellt samarbete kring energiteknisk forskning och utveckling. Inom EU görs kraftfulla insatser. Inom det så kallade Quick-start-programmet beskrivs en satsning omfattande 2,8miljarder euro . Även inom och inom Nordisk energiforskning deltar i insatser kring produktion, lagring och användning av vätgas. Det är riktigt att inte är medlem i det av initierade International Partnership for the Hydrogen Economy, IPHE. Både och samverkar dock med IPHE. Genom vårt medlemskap i och vårt deltagande i IEA har vi således indirekt kontakt med samarbetet inom IPHE. för även en dialog med IPHE för att utröna formerna och villkoren för ett eventuellt svenskt deltagande, men något slutligt ställningstagande har ännu inte gjorts.
frs · GS12380 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:380 om på avfallsområdet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att följs på avfallsmarknaden. Naturligtvis är det viktigt att följs även på avfallsmarknaden. Här har rättstillämpande myndigheter en viktig roll att fylla. Mot bakgrund av den avreglering som har skett på avfallsområdet beslutade regeringen att uppdra åt att i samråd med utreda hur marknadssituationen för avfallshanteringen ser ut, särskilt avseende kommunernas minskade inflytande över avfallshanteringen. Uppdraget redovisades till regeringen . behandlas frågan inom och det är därför för tidigt för mig att redogöra för hur vi i regeringen avser att gå vidare med denna redovisning. Generellt kan jag dock säga att jag anser att det är viktigt att ha en väl fungerande marknad för avfallshanteringen för att möjliggöra ett miljöriktigt omhändertagande av avfallet.
frs · GS12381 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:381 om att sälja sjukvård har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att andra sjukhus tillåts försälja vård till utlandet på överkapacitet utan att riskera att drabbas av någon så kallad stopplag. Lagen om tjänsteexport och kommunalt bistånd möjliggör för landstingen att med vissa begränsningar exportera och tillhandahålla sådan kunskap och erfarenhet som finns i landstingens verksamhet. Sjukvård åt utländska patienter är ett exempel på en tjänst som landstingen kan exportera. Lagen om tjänsteexport innebär ett undantag från de annars gällande kommunala principerna om bland annat självkostnad. Några ändringar i den ovan nämnda lagstiftningen är inte aktuella. När det gäller helt privata sjukhus, finns det inga regler som förhindrar att dessa sjukhus exporterar vårdtjänster till utlandet. Något regelverk som förhindrar att de gör det , är heller inte aktuellt. I sammanhanget vill jag nämna att frågan om driftsformer inom hälso- och sjukvården fortfarande bereds. Jag kan därför ännu inte uttala mig om innehållet i den framtida propositionen.
frs · GS12382 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:382 om förmånsbeskattning av vårdbiträdes kläder har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att arbetskläder för vårdbiträden precis som för parkarbetare inte ska förmånsbeskattas. Jag har besvarat en liknade fråga (fråga 2004/05:366). I det svaret framhöll jag att generellt gäller att förmån i form av arbetskläder som inte lämpligen kan användas för privat bruk är skattefri. Skattefrihet gäller i första hand skydds- och överdragskläder samt andra kläder som är särskilt avpassade för arbetet. Här avses främst kläder som på grund av arbetet utsätts för till exempel stort slitage eller kraftig nedsmutsning. Även förmån av kläder med särskild utformning eller som är anpassade till visst slags yrkesutövning, till exempel arbete i livsmedels-, restaurang- eller hotellnäring eller i sjukvården, är i princip skattefri. Som framgått finns för flera olika branscher arbetskläder vilka typiskt sett är undantagna från förmånsbeskattning. Det avgörande för förmånsbeskattningen är om det är lämpligt att använda de aktuella kläderna också privat. Detta är enligt min bedömning en ändamålsenlig ordning. Jag har inte för avsikt att vidta några åtgärder för att ändra bestämmelserna.
frs · GS12383 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:383 om tandhälsan har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra för dem som står utanför tandvårdsförsäkringen. Jag vill börja med att framhålla att det inte är korrekt att påstå att personer står utanför systemet med tandvårds-försäkring. För alla åtgärder i förordningen (1998:1337) om tandvårdstaxa utom undersökning betalar ut ett grundbelopp för personer i åldern 30@64. I åldern 20@29 ersätts också en del av kostnaden för undersökning. Grundbeloppen varierar för olika åtgärder, eftersom de motsvarar av det högsta arvode som fick tas ut för åtgärden innan fri prissättning infördes . För protetik är ersättningsnivån av det tidigare högsta arvodet, men ett karensbelopp på räknas av från ersättningen. Den som har ett väsentligt ökat tandvårdsbehov som beror på långvarig sjukdom eller funktionshinder har rätt till högre ersättning oavsett ålder. Om man har behov av tandvård som är ett led i en sjukdomsbehandling kan man få tandvårdsbehandling inom ramen för högkostnadsskyddet för hälso- och sjukvård. Den som är funktionshindrad omfattas i många fall av landstingens särskilda ansvar för avgiftsfri uppsökande verksamhet samt nödvändig tandvård enligt hälso- och sjukvårdslagens (1982:763) avgiftsregler. Patientkostnaderna för tandvård har dock ökat , vilket senaste rapport om prisutvecklingen på tandvård visar. som ersättningsbeloppen i princip har varit oförändrade har både de offentliga och privata vårdgivarna höjt sina priser kraftigt. Prisökningarna har förklarats med att tandvården tidigare var underfinansierad. Det är emellertid anmärkningsvärt att tandvården även haft en prisökningstakt som klart överstiger konsumentprisindex. Många, särskilt de unga, har en ganska bra tandhälsa. För den som har lite större behov av tandvård kan det dock dessvärre bli ganska dyrt. Att ett relativt stort antal människor i olika undersökningar uppger att de tvingas avstå från tandvård av ekonomiska skäl är inte tillfredsställande. Jag anser det därför som mycket angeläget att pris-utvecklingen på tandvårdsområdet dämpas och avser nu att ta initiativ till en dialog om prisutvecklingen med vårdgivarna och andra aktörer inom tandvården.
frs · GS12384 · 2004-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:384 om befälsutbildningen har frågat hur jag tänker se till att militärhögskoleelevernas utbildning kan leda till vidare utbildning eller ett arbete. Försvarsmakten står inför en omfattande omstrukturering . Bland annat bedömer myndigheten att antalet yrkesofficerare och civilanställda kommer att minska med (ca 5000 årsarbetare). Av dessa bedöms ca 3500 sägas upp på grund av arbetsbrist. Det är således många människor och därmed familjer som ställs inför en utveckling där det fortsatta yrkeslivet, inkomsterna och bostadsorten känns osäker. Även om jag vet att till exempel gör omfattande insatser för att underlätta situationen har jag djup respekt för den oro som många anställda kan känna. Det gäller även för den situation som eleverna vid militärhögskolorna nu befinner sig i när deras framtid förändras. Det är Försvarsmakten som har ansvaret för hur eleverna kommer att hanteras. Den arbetsgivarpolitiska delegeringen inom staten, som ytterst lagts fast av , innebär att det är myndigheten som ska vidta de åtgärder som är nödvändiga vid en arbetsbristssituation där medelsbrist kan utgöra grund för uppsägning. Myndigheterna har själva ansvaret för att anställa, utveckla och avveckla sina anställda och ska följa gällande regelverk. Unga officerare är generellt sett attraktiva på arbetsmarknaden och har en omfattande och kostnadsfri utbildning bakom sig. Försvarsmaktens inriktning, att berörda militärhögskoleelever ska få slutföra sin utbildning, bör därmed ge dem relativt goda förutsättningar för att finna en annan anställning. När det gäller fortsatta studier ser jag det angeläget att elevernas kompetens kommer andra samhällssektorer som till exempel polisen och utbildningsväsendet till godo. Man måste dock beakta att varje yrkesområde ställer sina särskilda krav på utbildning och kvalifikationer och att de berörda elevernas intressen ytterst avgör deras yrkesval. Utifrån ett mer allmänt betraktelsesätt menar jag dock att officersutbildningens gedigna innehåll bör utgöra en bra bas oavsett militärhögskoleeleverna väljer att komplettera sin utbildning eller att söka sig till andra yrken. Jag för fortlöpande en dialog med Försvarsmakten om aktuella frågor och kommer att hålla mig informerad om hur myndigheten ser på sina möjligheter att på olika sätt tillgodogöra sig den kompetens som eleverna vid militärhögskolorna får. Det går inte att fullt ut bedöma hur den fortsatta utvecklingen kommer att se ut. Det är rimligt att Försvarsmakten med tiden kommer att se ett behov av nyanställningar. Det är dock för tidigt att säga när och inom vilka kompetensområden.
frs · GS12385 · 2004-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:385 om har frågat mig vilka slutsatser jag drar beträffande den svenska utrikespolitiken efter val. Låt mig först säga att jag anser det vara djupt beklagligt att man i än en gång genomfört val som inte kan betraktas som fria och rättvisa. Trots upprepade uppmaningar från bland annat EU, och visar att situationen vad gäller den demokratiska utvecklingen i landet inte förbättrats. Jag ifrågasätter starkt viljan från de vitryska myndigheternas sida att leva upp till de internationella krav som ställs på en demokrati. Mot bakgrund av hur valet och folkomröstningen genomfördes är det nu än viktigare för och EU att visa sitt stöd för oppositionen och det civila samhället i . Vi måste fortsätta vårt långsiktiga engagemang, att nu isolera den vitryska befolkningen än mer vore en farlig väg att gå. Efter EU-utvidgningen gränsar till tre av EU:s medlemsländer i . Utvecklingen i landet angår oss i hög grad. tillhör en av de största bilaterala biståndsgivarna i . Sammantaget beslutade Sida, och om insatser uppgående till ca . På grund av det auktoritära styre som råder i inriktas och EU:s bistånd på humanitärt, regionalt och demokratiuppbyggande stöd. Regeringens ambition är att öka och bredda detta stöd ytterligare i syfte att bidra till en demokratisk utveckling i landet. Den ökade pressen på det civila samhället, oberoende medier och opposition illustrerar behovet av ökat engagemang från omvärlden. som vi måste engagera oss djupare i arbetet att bidra till en demokratisering i måste vi även tydligt markera mot det vitryska ledarskapet och påtala brister när det gäller den demokratiska utvecklingen och respekten för mänskliga rättigheter. På GAERC enades EU:s utrikesministrar om en rad konkreta åtgärder i EU:s relationer med . Bland annat avser EU att införa visumsanktioner mot dem som direkt ansvarar för att valet inte genomfördes i enlighet med demokratiska grundprinciper. På så sätt ökar vi pressen på den vitryska regimen att vidta åtgärder för att exempelvis förändra vallagen som bland annat kritiserat . Vid GAERC enades man även om ett flexiblare demokratistöd till , något som regeringen verkat för. Jag är glad över att den diskussion som förts inom EU, vilken vi bidragit till att initiera, nu fördjupats. Viktigt är följa upp de slutsatser man inom EU enats kring med ett konkret agerande. Denna fråga avser regeringen att följa noggrant.