ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121307 · 2004-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1307 om brist på polishundar har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att antalet polishundar i landet inte ska minska. Som jag svarade på en liknande fråga (2003/04:1230) har regeringen uppmärksammats på att en del användare av tjänstehundar upplever att det råder en brist på hundar lämpliga för träning och utbildning för till exempel Försvarsmaktens och polisens behov. Regeringen () har därför för avsikt att ge en utredare i uppdrag att göra en fördjupad kartläggning av bland annat behovet av och tillgången på tjänstehundar i . Om det inom vissa myndigheter som använder sig av tjänstehundar uppstår en brist på kort sikt är det en fråga som måste lösas inom respektive myndighet.
frs · GR121308 · 2004-06-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1308 om barnaga i har frågat utrikesministern om hon i diskussioner med sina europeiska kolleger vill arbeta för att varje land i inför förbud mot barnaga i likhet med vad som gäller i . Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Våld mot barn är en högt prioriterad fråga för den . Under förberedelsearbetet inför FN:s generalförsamlings specialsession om barn 2002 tog fram en skrift om svenska erfarenheter av att ha ett förbud mot aga. Skriften heter Ending Corporal Punishment @ Swedish Experience of Efforts to Prevent All Forms of Violence Against Children @ and the Results. Den fick stor spridning i samband med specialsessionen då genomförde mycket välbesökta seminarier i ämnet. Skriften har också spritts i samband med andra möten som rör barn inom ramen för såväl EU som och i andra sammanhang när frågor om barn och våld diskuteras. Också i samband med det uppföljningsarbete som pågår i anslutning till FN:s specialsession om barn har vi från svensk sida lyft fram vårt agaförbud och våra erfarenheter av det. I en pågående studie som FN genomför om våld mot barn kommer vi från svensk sida bland annat att redogöra för vårt agaförbud och det genomslag det fått i vårt samhälle. Vid ett möte i för ministrar med ansvar för barn- och familjefrågor inom EU på temat att förebygga misshandel av barn höll jag ett anförande om vår svenska syn på barnaga och våld mot barn och hur det påverkat förhållanden för barn i . Jag sammanträffade med min brittiska kollega, , och vi diskuterade bland annat frågor som rör våld mot barn. Det är angeläget att vi använder varje tillfälle som ges till att föra fram våra goda erfarenheter av agaförbudet och att våra erfarenheter visar att det går att uppfostra barn utan aga.
frs · GR121309 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1309 om kvinnor inom byggbranschen har frågat mig om jag har sett till att utvecklings- och utvärderingsgruppen kommit till stånd och vad gruppen har kommit fram till. Det förslag till utvecklings- och utvärderingsprogram för bygg-, fastighets- och anläggningssektorn som jag nämnde i interpellationssvaret 2003/04:346 om kvinnor i byggbranschen och i den efterföljande debatten härrör från vårpropositionen som regeringen lade . kommer att behandla den del i vårpropositionen som berör detta förslag . Förslaget bereds nu inom med avsikt att tillsätta en byggsamordnare.
frs · GR121311 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1311, 1312 och 1313 om insatser för att utveckla Glasriket , och har frågat statsråden , och mig vilka åtgärder vi är beredda att vidta för att förbättra möjligheterna till kompetensutveckling, för att stimulera den viktiga del av svenskt företagande som glasindustrin utgör, samt för att de kommuner som utgör Glasriket ska kunna utvecklas. Vi har kommit överens om att jag svarar på frågorna. Jag vill börja med att säga att jag delar frågeställarnas övertygelse om att Glasriket har en framtid och goda utvecklingsmöjligheter. vill jag framhålla att jag förutsätter att de berörda företagen i tar sitt ansvar för alla de människor som berörs av varslen. Regeringen för en långsiktig och strategiskt inriktad politik för att utveckla näringsklimatet i . Den syftar främst till att skapa goda ramvillkor för företagande så att det samlade kunnandet, kapitalet och övriga tillgångar utnyttjas på bästa sätt. Satsningar på yrkesutbildning görs både långsiktigt inom ramen för utbildningspolitiken och för arbetslösa inom arbetsmarknadspolitiken. Regeringens arbete avser således i första hand att skapa goda basvillkor för alla branscher. Regeringen bedriver också en aktiv politik för att ta till vara de olika tillväxtmöjligheter, som finns i hela landet, däribland Glasriket. En viktig utgångspunkt är den regionala utvecklingspolitik som beslutades av . I denna politik har också turismen en betydelsefull roll. Turistnäringen är betydelsefull för Glasriket därför att den stimulerar det lokala näringslivet samt utvecklingen av andra näringar och lokal service. Därför är jag inte förvånad över att insatser i Glasriket finns med som prioriterade åtgärder i de båda berörda länens regionala tillväxtprogram. För att få till stånd en positiv utveckling av den framtida turismen i Glasriket handlar det om, enligt min mening, bland annat om att utveckla marknadsföringen och att utveckla produkterna. När det gäller situationen i Glasriket finns en högst levande dialog mellan och berörda parter. Det är min förhoppning att återkomma i frågan om Glasrikets utveckling.
frs · GR121312 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1311, 1312 och 1313 om insatser för att utveckla Glasriket , och har frågat statsråden , och mig vilka åtgärder vi är beredda att vidta för att förbättra möjligheterna till kompetensutveckling, för att stimulera den viktiga del av svenskt företagande som glasindustrin utgör, samt för att de kommuner som utgör Glasriket ska kunna utvecklas. Vi har kommit överens om att jag svarar på frågorna. Jag vill börja med att säga att jag delar frågeställarnas övertygelse om att Glasriket har en framtid och goda utvecklingsmöjligheter. vill jag framhålla att jag förutsätter att de berörda företagen i tar sitt ansvar för alla de människor som berörs av varslen. Regeringen för en långsiktig och strategiskt inriktad politik för att utveckla näringsklimatet i . Den syftar främst till att skapa goda ramvillkor för företagande så att det samlade kunnandet, kapitalet och övriga tillgångar utnyttjas på bästa sätt. Satsningar på yrkesutbildning görs både långsiktigt inom ramen för utbildningspolitiken och för arbetslösa inom arbetsmarknadspolitiken. Regeringens arbete avser således i första hand att skapa goda basvillkor för alla branscher. Regeringen bedriver också en aktiv politik för att ta till vara de olika tillväxtmöjligheter, som finns i hela landet, däribland Glasriket. En viktig utgångspunkt är den regionala utvecklingspolitik som beslutades av . I denna politik har också turismen en betydelsefull roll. Turistnäringen är betydelsefull för Glasriket därför att den stimulerar det lokala näringslivet samt utvecklingen av andra näringar och lokal service. Därför är jag inte förvånad över att insatser i Glasriket finns med som prioriterade åtgärder i de båda berörda länens regionala tillväxtprogram. För att få till stånd en positiv utveckling av den framtida turismen i Glasriket handlar det om, enligt min mening, bland annat om att utveckla marknadsföringen och att utveckla produkterna. När det gäller situationen i Glasriket finns en högst levande dialog mellan och berörda parter. Det är min förhoppning att återkomma i frågan om Glasrikets utveckling.
frs · GR121313 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1311, 1312 och 1313 om insatser för att utveckla Glasriket , och har frågat statsråden , och mig vilka åtgärder vi är beredda att vidta för att förbättra möjligheterna till kompetensutveckling, för att stimulera den viktiga del av svenskt företagande som glasindustrin utgör, samt för att de kommuner som utgör Glasriket ska kunna utvecklas. Vi har kommit överens om att jag svarar på frågorna. Jag vill börja med att säga att jag delar frågeställarnas övertygelse om att Glasriket har en framtid och goda utvecklingsmöjligheter. vill jag framhålla att jag förutsätter att de berörda företagen i tar sitt ansvar för alla de människor som berörs av varslen. Regeringen för en långsiktig och strategiskt inriktad politik för att utveckla näringsklimatet i . Den syftar främst till att skapa goda ramvillkor för företagande så att det samlade kunnandet, kapitalet och övriga tillgångar utnyttjas på bästa sätt. Satsningar på yrkesutbildning görs både långsiktigt inom ramen för utbildningspolitiken och för arbetslösa inom arbetsmarknadspolitiken. Regeringens arbete avser således i första hand att skapa goda basvillkor för alla branscher. Regeringen bedriver också en aktiv politik för att ta till vara de olika tillväxtmöjligheter, som finns i hela landet, däribland Glasriket. En viktig utgångspunkt är den regionala utvecklingspolitik som beslutades av . I denna politik har också turismen en betydelsefull roll. Turistnäringen är betydelsefull för Glasriket därför att den stimulerar det lokala näringslivet samt utvecklingen av andra näringar och lokal service. Därför är jag inte förvånad över att insatser i Glasriket finns med som prioriterade åtgärder i de båda berörda länens regionala tillväxtprogram. För att få till stånd en positiv utveckling av den framtida turismen i Glasriket handlar det om, enligt min mening, bland annat om att utveckla marknadsföringen och att utveckla produkterna. När det gäller situationen i Glasriket finns en högst levande dialog mellan och berörda parter. Det är min förhoppning att återkomma i frågan om Glasrikets utveckling.
frs · GR121314 · 2004-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1314 om statliga satsningar på bredbandsutbyggnad har frågat mig om jag gör bedömningen att det är en angelägenhet att, på bredbandsområdet, erbjuda tjänster eller produkter som marknaden redan förser invånarna med, och till kostnader som oftast mångdubbelt överstiger marknadens. Bredbandsutbyggnaden ska enligt IT-propositionen ske i marknadens regi. Staten har dock ett övergripande ansvar att se till att bredband finns tillgängligt i hela landet. Totalt har 5,25miljarder kronor öronmärkts för olika stödåtgärder, däribland de kommunala bredbandsstöden. Svaret på fråga är att de statliga stöden är avsedda att användas för utbyggnad av bredband i glest bebyggda områden, där det saknas förutsättningar för marknadsmässig utbyggnad. I dessa områden har kommunerna en viktig roll att fylla för att bredbandsutbyggnad ska komma till stånd. Det finns också ett brett kommunalt engagemang i dessa frågor. Vi kan konstatera att just den lokala förankringen framstår som en viktig faktor bakom att utbyggnadstakten ökar i de glesare delarna av landet. Ett kommunalt engagemang på bredbandsområdet är under sådana förhållanden fullt ut förenligt med kommunallagens allmänna kompetensbestämmelser, där kravet på allmänintresse är en bärande princip. Naturligtvis ska de insatser som görs på nivå också vara förenliga med kommunallagens övriga grundläggande regler för hur verksamhet ska bedrivas, vilket innefattar tillämpning av självkostnadsprincipen. Avslutningsvis vill jag framhålla att regelverket för bredbandsstöden innehåller villkor som ska garantera att de statliga medlen inte snedvrider konkurrensen och att medlen används på ett kostnadseffektivt sätt. Kommunerna väljer genom ett offentligt upphandlingsförfarande ut den eller de aktörer som ska svara för själva utbyggnaden. Genom detta säkerställs en konkurrensutsättning på affärsmässig grund. Dessutom gäller som villkor att stöden endast får användas till att bygga nät som är öppna och operatörsneutrala.
frs · GR121315 · 2004-06-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1315 om public service-företagens ansvar för ekonomiska och ekologiska dimensioner och 1316 om public service-uppdragets geografiska fördelning har frågat mig vad jag avser att göra för att genom public service-företagen säkerställa en god geografisk täckning av hela landet där geografiska och sociala utgångspunkter speglas på ett rättmätigt sätt. Hon har vidare frågat vad jag avser att göra för att säkerställa att public service-företagen tar ett större ansvar för att hållbara ekonomiska och ekologiska dimensioner vägs in i det dagliga program- och nyhetsarbetet. De tre public service-företagen, , , , , och , , är självständiga företag vars verksamhet styrs av regler i radio- och TV-lagen (1996:844) och av de allmänna riktlinjer som har beslutats av riksdag och regering och som uttrycks i sändningstillstånd och anslagsvillkor. I sändningstillstånden för de tre företagen finns villkor om att programutbudet ska spegla förhållanden i hela landet och genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodose skiftande förutsättningar och intressen hos landets befolkning. För SR och SVT gäller dessutom som har noterat att företagens nyhetsbevakning och samhällsbevakning ska ha olika perspektiv för att händelser ska kunna speglas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter. I de anslagsvillkor som regeringen meddelat SR och SVT står vidare att företagen ska ha en decentraliserad organisation med en sådan uppbyggnad att goda förutsättningar skapas för mångfald och självständigt beslutsfattande även på regional nivå och att förhållanden i olika delar av landet kan speglas och representeras i programutbudet. Regeringen har givit och TV i uppdrag att utarbeta en rapport om hur SVT och SR lever upp till just kraven om att spegla hela landet i sändningstillstånden. När det gäller public service-företagens ansvar för att hållbara ekonomiska och ekologiska dimensioner vägs in i det dagliga program- och nyhetsarbetet är detta inte uttryckt i sändningstillstånden. Nyhetsverksamheten ska enligt tillstånden bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer kommer till uttryck i olika program. Ett övergripande villkor som finns för företagens programverksamhet är också skyldigheten att utöva sändningsrätten opartiskt och sakligt. En parlamentarisk kommitté gavs i uppdrag att utifrån en bred omvärldsanalys ta fram ett underlag om de villkor som ska gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst. Kommittén ska behandla frågor som rör programföretagens uppdrag och organisation. Kommittén kommer att redovisa sitt uppdrag före utgången av .
frs · GR121316 · 2004-06-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1315 om public service-företagens ansvar för ekonomiska och ekologiska dimensioner och 1316 om public service-uppdragets geografiska fördelning har frågat mig vad jag avser att göra för att genom public service-företagen säkerställa en god geografisk täckning av hela landet där geografiska och sociala utgångspunkter speglas på ett rättmätigt sätt. Hon har vidare frågat vad jag avser att göra för att säkerställa att public service-företagen tar ett större ansvar för att hållbara ekonomiska och ekologiska dimensioner vägs in i det dagliga program- och nyhetsarbetet. De tre public service-företagen, , , , , och , , är självständiga företag vars verksamhet styrs av regler i radio- och TV-lagen (1996:844) och av de allmänna riktlinjer som har beslutats av riksdag och regering och som uttrycks i sändningstillstånd och anslagsvillkor. I sändningstillstånden för de tre företagen finns villkor om att programutbudet ska spegla förhållanden i hela landet och genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodose skiftande förutsättningar och intressen hos landets befolkning. För SR och SVT gäller dessutom som har noterat att företagens nyhetsbevakning och samhällsbevakning ska ha olika perspektiv för att händelser ska kunna speglas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter. I de anslagsvillkor som regeringen meddelat SR och SVT står vidare att företagen ska ha en decentraliserad organisation med en sådan uppbyggnad att goda förutsättningar skapas för mångfald och självständigt beslutsfattande även på regional nivå och att förhållanden i olika delar av landet kan speglas och representeras i programutbudet. Regeringen har givit och TV i uppdrag att utarbeta en rapport om hur SVT och SR lever upp till just kraven om att spegla hela landet i sändningstillstånden. När det gäller public service-företagens ansvar för att hållbara ekonomiska och ekologiska dimensioner vägs in i det dagliga program- och nyhetsarbetet är detta inte uttryckt i sändningstillstånden. Nyhetsverksamheten ska enligt tillstånden bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer kommer till uttryck i olika program. Ett övergripande villkor som finns för företagens programverksamhet är också skyldigheten att utöva sändningsrätten opartiskt och sakligt. En parlamentarisk kommitté gavs i uppdrag att utifrån en bred omvärldsanalys ta fram ett underlag om de villkor som ska gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst. Kommittén ska behandla frågor som rör programföretagens uppdrag och organisation. Kommittén kommer att redovisa sitt uppdrag före utgången av .
frs · GR121317 · 2004-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1317 om har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att följa upp de frågor som fortfarande väcker. Frågan är ställd mot bakgrund av den kritik som riktat mot ansvariga myndigheter och att uttalat att ett antal andra dödsfall i samband med myndighetsingripanden borde ha undersökts. riktade kritik mot de myndigheter som var inblandade i handläggningen av . Det är givetvis en angelägen uppgift för mig och regeringen att se till att lagstiftningen och organisationen inom rättsväsendet är sådan att allvarliga skadefall och dödsfall som inträffar i samband med polisingripanden kan utredas på ett effektivt och rättssäkert sätt. Det var mot denna bakgrund som det tillsattes en utredning för granskning av förfarandet vid brottsutredningen i samband med dödsfall. Syftet med granskningen var att dra framtidsinriktade slutsatser om behovet av förändringar för att förhindra att felaktigheter och tveksamheter av de slag som förekommit i samband med utredningen av dödsfall upprepas. Utredningens betänkande har remissbehandlats och beredning av förslagen pågår i .
frs · GR121318 · 2004-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1318 om miljövänligare båtbränslen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att användningen av miljövänligare båtbränslen ska öka i . I propositionen Sänkt skatt på alkylatbensin (prop. 2001/02:177) föreslog regeringen att energiskatten på alkylatbensin sänks med 1,50kr per liter exklusive moms. Regeringen ansåg att det utifrån miljöskäl var angeläget med en sänkning av skatten på alkylatbensin. Genom den sänkta skatten har således en ökad förutsättning för användning och introduktion av alkylatbensin skapats. Därutöver fordras att oljebranschen och övriga berörda gör satsningar i distributions- och försäljningsleden för att möjliggöra en sådan ökad användning. tog jag därför initiativ till att bjuda in företrädarna för de stora oljebolagen för att diskutera hur vi kan komma framåt när det gäller att få en bredare introduktion av alkylatbensin. Det visade sig att oljebolagen var villiga att arbeta för en ökad introduktion och fler försäljningsställen där man kan köpa alkylatbensin från pump har öppnats eller planeras att öppnas. invigde jag Statoils satsning i . Sjömackarna är strategiskt viktiga när det gäller att introducera alkylatbensin, men bristen på cistern- och pumpkapacitet gör det svårt att få en utbredd tillgång på alkylatbensin i skärgårdarna. På Statoils hemsida kan man dock läsa att elva nya sjömackar öppnas i där man kan tanka alkylatbensin från pump. En stor del av de drivmedel som används i båtar säljs även vid landbaserade mackar. Båtägaren fyller då sin bensindunk och tar med den till båten. När det gäller de landbaserade mackarna finns det många som är relativt strategiskt placerade. Utöver dessa finns även många återförsäljare för trädgårdsmaskiner som säljer alkylatbensin från pump. Det är även viktigt att båtägarna inser fördelarna med att använda alkylatbensin i tvåtaktsmotorer. Här har bensinmackarna ett ansvar att informera konsumenterna. Utvecklingen av försäljning av alkylatbensin är på god väg men mer finns kvar att göra. Fler bolag måste ta sig an frågan om försäljning. Jag kommer även fortsättningsvis att aktivt följa utvecklingen och hålla nära kontakt med företrädarna på marknaden.
frs · GR121319 · 2004-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1319 om , SGI har frågat mig på vilket sätt jag tänker verka för att kunskaper och kompetens hos , , bättre tillvaratas. SGI har sektorsansvar för det geotekniska området, det vill säga jords och bergs tekniska egenskaper och tillämpning i markanvändning och byggande. Verksamheten är indelad i en anslagsfinansierad del, , och en del som är avgiftsfinansierad, . Inom ramen för den anslagsfinansierade delen ger SGI stöd åt kommuner, länsstyrelser och . Stödet omfattar granskning, remissyttranden, rådgivning och förslag till åtgärder som rör hälso- och säkerhetsfrågor, främst skredrisker, men även markradonförhållanden, grundvattenpåverkan och grundläggningsfrågor. Dessa uppgifter har ökat i omfattning. Inom sitt ansvarsområde är SGI remissymyndighet för samtliga större infrastrukturprojekt som regeringen prövar enligt 17 kap. , till exempel i . Vidare bistår SGI inom den avgiftsfinansierade delen myndigheter, kommuner, företag och enskilda med rådgivning i form av utvärderingar, utredningar, kontroll av entreprenadarbeten, riskvärdering och oberoende sakkunnig rådgivning. Genom sin hemsida, som är en viktig kommunikationskanal, och genom kursverksamhet, för SGI ut kunskap och ny teknik till branschen. Nedladdning av rapporter och sökningar i litteraturdatabasen är de mest använda tjänsterna på hemsidan. Den med populära rapporten laddades ned nästan 5000gånger. Totalt finns ca 60rapporter tillgängliga. SGI har alltså inom ramen för sitt uppdrag möjlighet att bistå såväl kommuner, länsstyrelser och statliga myndigheter, som andra aktörer. SGI har varit eller är involverat i projekt som Götaleden, Öresundsförbindelsen och Metron i . Efterfrågan på tjänster ökar även inom den avgiftsfinansierade delen. Jag håller med om att det är resursslöseri att inte utnyttja en myndighets kunskap och kompetens. SGI:s bedömning är dock att efterfrågan på deras tjänster är god och att SGI:s kompetens är efterfrågad i samhället.
frs · GR121320 · 2004-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1320 om gemensamma EU-skatter har frågat mig om jag har gett mitt stöd för införande av gemensamma EU-skatter, exempelvis på diesel. Den uppfattning är att skatter ska beslutas av . Det är det svenska folket som självt ska besluta om skatter i . Bara på så sätt kan grunden läggas för vilken inriktning välfärden och samhällsekonomin ska ha i . I några undantagsfall finns ett mervärde att tillsammans inom EU ha gemensamma regler och till och med miniminivåer på vissa skatter. Detta gäller framför allt varor som är lättrörliga över gränserna. Av det skälet finns det inom EU miniminivåer på punktskatter som exempelvis skatten på energi, bensin, diesel, alkohol och tobak.
frs · GR121321 · 2004-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1321 om skatten på rulltobak har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder som innebär skattemässig neutralitet mellan rulltobak och vanliga cigaretter. Den höga tobaksskatten motiveras av syftet att reducera konsumtionen av tobaksprodukter, då dessa produkter medför allvarliga hälsorisker. Skatten på rulltobak i är betydligt lägre än skatten på cigaretter. Det finns därför skäl att se över skattenivåerna.