ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121592 · 2004-09-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1585 om vapenembargot mot och 1592 om EU:s vapenembargo mot och har ställt var sin fråga om hur jag avser att agera för att förhindra att EU häver vapenembargot mot . fattade vid sitt möte beslut om att se över frågan om EU:s vapenembargo mot . Vapenembargot mot var en av en rad sanktioner som infördes i samband med militärens ingripande i . Övriga sanktioner har avvecklats. Översynen av frågan om vapenembargot mot pågår , och det är för tidigt att uttala sig om vad utfallet kommer att bli. Från svensk sida framhåller vi att situationen för de mänskliga rättigheterna i och hänsynen till regional stabilitet är viktiga faktorer att beakta i denna diskussion. I arbetet med översynen verkar aktivt för förslag som lagts fram om en förstärkning av tillämpningen av EU:s uppförandekod för vapenexport. EU-ländernas export av krigsmateriel regleras inte i första hand genom embargon, utan genom ett regelverk som innefattar både EU:s upp-förandekod och nationell lagstiftning. Om EU efter sin beredning beslutade att häva embargot mot , skulle varje lands beslut om vapenexport fattas i enlighet med detta regelverk. För svenskt vidkommande skulle ett eventuellt hävande av vapenembargot mot inte leda till någon förändring när det gäller vår syn på export av krigsmateriel till . Vår hållning är och kommer fortsatt att vara mycket restriktiv, eftersom situationen för de mänskliga rättigheterna och konsekvenser för den regionala stabiliteten är två centrala faktorer som vägs in i den samlade bedömningen av möjligheterna att exportera krigsmateriel till ett visst land.
frs · GR121593 · 2004-09-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1593 om situationen för HBT-personer i har frågat mig om vilka åtgärder som regeringen är beredd att vidta för att stärka homo-, bi- och transsexuella (HBT) personers mänskliga rättigheter i . Mänskliga rättigheter har hög prioritet på den svenska utrikespolitiska dagordningen. tillhör ett av de mest drivande länderna i fråga om HBT-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna utan diskriminering. driver frågan om icke-diskriminering av HBT-personer i såväl multilaterala forum som i bilaterala kontakter med andra länder. I FN-sammanhang, framför allt i Kommissionen för mänskliga rättigheter och inom utvecklingsområdet, är aktivt i frågan. I regeringens proposition 2002/03:122, Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, liksom i utrikesutskottets betänkande står det tydligt att utvecklingssamarbetet ska präglas av ett rättighetsperspektiv som omfattar demokrati och principen om alla människors lika värde. Vidare har det fastslagits att målet om en rättvis och hållbar global utveckling självklart ska gälla för alla oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. Homosexualitet är inte förbjuden i lag i . har dock rätt i att HBT-personer ibland får utstå trakasserier från myndigheternas sida. Det har lett till att HBT-personer inte är särskilt synliga i samhället. Myndigheterna har bland annat stängt mötesplatser för homosexuella och förhindrat parader. För att långsiktigt stärka de mänskliga rättigheterna i krävs samarbete. har ett brett engagemang i frågor som berör mänskliga rättigheter i , både bilateralt och genom EU-samarbetet. Inom ramen för stöd till det civila samhället i finns det även projekt som involverar HBT-organisationer.
frs · GR121594 · 2004-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1594 om kompensation till jordbruksföretag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fullt utnyttja den nationella reservens möjligheter för att minska omfördelningseffekterna för växtodlings- och nötköttsföretag, och hur långt arbetet i så fall har kommit. Jag vill inleda med att betona att utgångspunkten för utformningen av den svenska blandmodellen har varit att försöka erhålla fördelarna med en regionaliserad stödmodell men ändå minimera oönskad omfördelning av stöd mellan enskilda företag. Bland annat har vi valt att regionalisera endast delar av am- och dikobidraget, extensifieringsbidraget och slaktbidraget. Utöver detta kommer handjursbidraget vara produktionskopplat till och torkningsersättningen för spannmål regionaliseras inte alls. Trots dessa åtgärder finns det fortfarande ett mindre antal företag som kommer att få en oönskad omfördelningseffekt. har under arbetet med att ta fram tillämpningsförordningar drivit frågan om att anpassa regelverket så att omfördelningseffekter kan beaktas. Vi har också varit i kontakt med kommissionen för att diskutera en lösning för nötköttsproducenterna. Någon lösning har dock hitintills inte stått att finna, bland annat då principen om likabehandling inte har kunnat tillgodoses. Vi kommer dock att fortsätta arbetet med att söka en lösning så att oönskade omfördelningseffekter kan undvikas.
frs · GR121595 · 2004-09-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1574 om ersättningar till svenska lantbrukare, 1595 om särbehandling av lantbruksnäringen och 1600 om jordbruksföretagarnas EU-stöd har frågat mig vad jag avser att göra för att svenska lantbrukare ska få rimliga och förutsägbara villkor för bidrag och ersättningar . har frågat finansministern vad han avser att göra för att kompensera eller mildra de ekonomiska effekterna som drabbar lantbrukarna genom att utbetalningen av vissa stöd förskjuts . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har frågat finansministern vad han avser att vidta för åtgärder för att jordbruksföretagarna ska erhålla sina EU-utbetalningar . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som angetts i årets ekonomiska vårproposition har regeringen för avsikt att besluta om utgiftsbegränsningar som kommer att påverka utbetalningar av direktbidrag och ersättningar avseende miljö- och landsbygdsprogrammet. Utgiftsbegränsningarna innebär att utbetalningen av vissa stöd kommer att flyttas från till . Mot bland annat denna bakgrund föreslog regeringen att skulle godkänna regeringens förslag till riktlinjer för budgetpolitiken. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Utbetalningstidpunkterna varierar mellan olika EU-stöd. Regeringen följer de regler som finns kring utbetalningarna av EU-stöd. Dessa regler för utbetalning av stöd syftar just till att ge lantbrukarna rimliga villkor för sin verksamhet. I en europeisk jämförelse hävdar sig väl när det gäller att följa reglerna om utbetalning av stöd. har inte varit föremål för finansiell korrigering på grund av för sent utbetalda jordbruksstöd.
frs · GR121596 · 2004-09-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1596 om narkotikaklassning av GBL och BD har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skynda på processen så att GBL och butandiol kan narkotikaklassas. Låt mig börja med att säga att jag är djupt oroad över det ökande missbruket av dessa båda ämnen som efter intag metaboliseras i kroppen till det narkotikaklassade GHB. Ämnena är farliga och svåra att dosera för missbruksändamål och risken för svåra förgiftningsfall eller till och med dödsfall är därför stor. Jag delar uppfattning om att en så snar klassificering som möjligt av båda ämnena är önskvärd. En klassificering i sig medför inte att missbruket upphör men är en viktig signal om att ämnena är farliga och skulle möjliggöra att ämnena när de tagits i beslag kan förverkas i stället för att efter en analys behöva lämnas tillbaka till en missbrukare. Båda ämnena har dock stora och viktiga användningsområden inom industrin där de är miljövänligare än de ämnen som tidigare användes för samma ändamål. Förutom att påfrestningarna på miljön minskat har även risken för att de som inom industrin arbetar med ämnena ska drabbas av arbetsskador minskat. Att helt förbjuda användning av GBL och butandiol inom industrin @ vilket en narkotikaklassificering skulle medföra @ vore därför olyckligt. är vare sig narkotikalagstiftningen eller lagstiftningen om förbud mot vissa hälsofarliga varor avpassad för en klassificering av ämnen med så stora och nyttiga användningsområden. En ändring därvidlag kräver att stiftar ny lag. pågår ett arbete för att ta fram underlag för en sådan lagändring. Mot bakgrund av det inträffade har jag begärt att arbetet ska påskyndas. Underlaget kommer att kunna presenteras .
frs · GR121598 · 2004-09-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1598 om nedläggningen av tingsrätt har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att ett beslut om nedläggning av är riktigt sett ur ett medborgarperspektiv och ett samhällsekonomiskt perspektiv. pågår en översyn av den yttre tingsrättsorganisationen. Översynen bedrivs enligt de målsättningar som har ställt sig bakom och initieras normalt genom att påbörjar en utredning av tingsrättsorganisationen i en viss region. När den färdiga utredningen har remissbehandlats ges den in till tillsammans med remissyttrandena och verkets förslag. Efter beredning inom redovisar regeringen sin bedömning för . Genom förfarandet tillförsäkras alla berörda god insyn i beslutsprocessen och goda möjligheter att föra fram synpunkter i frågan. I sammanhanget bör framhållas att har ställt sig bakom samtliga genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen. Regeringen har presenterat ställningstaganden till hur tingsrätterna i olika delar av landet bör vara organiserade dels i skrivelser till , dels i budgetpropositionerna. Även budgetpropositionen kommer att innehålla sådana ställningstaganden. Vilka regioner som berörs av förändringar kommer att offentliggöras när budgetpropositionen överlämnas till .
frs · GR121599 · 2004-09-14 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1599 om övergivna bilar utmed motorvägarna har frågat justitieministern om han är beredd att vidta sådana ändringar i lagstiftningen att myndigheterna inte bara ges rätt att omhänderta övergivna fordon utan även skyldighet att göra detta. menar att det borde vara möjligt att omgående flytta fordon som övergivits utmed motorvägar utan att det först ska göras en utredning om varför bilen övergivits eller vem som äger bilen. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bestämmelser om flyttning av fordon finns i lagen och förordningen om flyttning av fordon i vissa fall. Enligt dessa bestämmelser får ett fordon flyttas om det är uppställt på en sådan plats eller på ett sådant sätt att fara uppstår eller trafiken onödigtvis hindras. Det är polismyndigheten som fattar beslut om att flytta sådana fordon och därefter verkställer flyttningen. Enligt bestämmelserna ska flyttningen ske om så krävs, till exempel för att undanröja den trafikfara som fordonet utgör. I andra fall ska fordonets ägare ges tillfälle att själv flytta sitt fordon innan flyttningsbeslutet verkställs. Jag vill också poängtera att dessa bestämmelser även gäller så kallade fordonsvrak @ det vill säga fordon som är övergivna och uppenbarligen har ringa eller inget värde @ om de står uppställda så att fara uppstår eller trafiken onödigtvis hindras. Motsvarande bestämmelser gäller dessutom fordonsvrak som lämnats vid en motorväg utan att fara uppstår eller trafiken onödigtvis hindras. I det fallet är det dock som fattar beslut om och verkställer flyttningen av fordonen. Jag anser att de nuvarande bestämmelserna ger polisen och tillräckliga möjligheter att av bland annat trafiksäkerhetsskäl flytta fordon som har ställts upp på motorvägar. Jag har därför inte för avsikt att ta initiativ för att ändra regelverket.
frs · GR121600 · 2004-09-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1574 om ersättningar till svenska lantbrukare, 1595 om särbehandling av lantbruksnäringen och 1600 om jordbruksföretagarnas EU-stöd har frågat mig vad jag avser att göra för att svenska lantbrukare ska få rimliga och förutsägbara villkor för bidrag och ersättningar . har frågat finansministern vad han avser att göra för att kompensera eller mildra de ekonomiska effekterna som drabbar lantbrukarna genom att utbetalningen av vissa stöd förskjuts . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har frågat finansministern vad han avser att vidta för åtgärder för att jordbruksföretagarna ska erhålla sina EU-utbetalningar . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som angetts i årets ekonomiska vårproposition har regeringen för avsikt att besluta om utgiftsbegränsningar som kommer att påverka utbetalningar av direktbidrag och ersättningar avseende miljö- och landsbygdsprogrammet. Utgiftsbegränsningarna innebär att utbetalningen av vissa stöd kommer att flyttas från till . Mot bland annat denna bakgrund föreslog regeringen att skulle godkänna regeringens förslag till riktlinjer för budgetpolitiken. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Utbetalningstidpunkterna varierar mellan olika EU-stöd. Regeringen följer de regler som finns kring utbetalningarna av EU-stöd. Dessa regler för utbetalning av stöd syftar just till att ge lantbrukarna rimliga villkor för sin verksamhet. I en europeisk jämförelse hävdar sig väl när det gäller att följa reglerna om utbetalning av stöd. har inte varit föremål för finansiell korrigering på grund av för sent utbetalda jordbruksstöd.
frs · GR121601 · 2004-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1601 om konstnärernas pensioner har frågat vilka åtgärder kulturministern avser att vidta inför årets budgetproposition för att lösa pensionsfrågorna på teater-, dans- och musikområdet. Regeringen kommer att redovisa sina ställningstaganden för i kommande budgetproposition.
frs · GR121602 · 2004-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1602 om i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förhindra att svenska biståndspengar används för ändamål såsom den palestinska solidaritetskonferens som hölls i den 7@11 september. Jag har förstått att Revolutionär kommunistisk ungdom (RKU) och var två av organisatörerna bakom en palestinsk solidaritetskonferens för fred och solidaritet i som ägde rum den 7@11 september. RKU har fått 45000kr i stöd från Forum Syd för att genomföra arrangemanget. Forum Syd är en av de 13 ramorganisationer som Sida stöder. Systemet med ramorganisationer är en del av Sidas utvecklingssamarbete via stöd till enskilda organisationer. Det övergripande målet för stöd till enskilda organisationer är i likhet med övriga delar av utvecklingssamarbetet att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Allt utvecklingssamarbete ska genomsyras av ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. Det specifika målet är att främja utvecklingen av ett livskraftigt och demokratiskt civilt samhälle, och att stärka de lokala samarbetsorganisationerna i utvecklingsländerna i denna anda. En grundläggande princip för Sidas arbete är att lokala organisationer och initiativ i samarbetslandet är utgångspunkten för utvecklingsinsatserna. Samarbetet som etableras mellan svenska organisationer och deras motparter ska präglas av kompetens- och organisationsutveckling. Sida förhandsprövar inte alla de aktiviteter som genomförs av de hundratals organisationer som får stöd. Däremot följer Sida upp verksamheten, påtalar om något varit fel och kräver pengarna tillbaka vid eventuella avtalsbrott. Sidas krav på organisationer som får stöd är bland annat att de ska vara demokratiskt uppbyggda och i sin föreningsverksamhet anknyta till det svenska utvecklingssamarbetet. Forum Syd är en paraplyorganisation med 196 medlemsorganisationer som kan få bidrag om de har en egeninsats som kompletteras med statliga medel. Organisationerna har stor frihet att utforma arbetet inom sina områden. Denna frihet under ansvar får aldrig innebära att man kompromissar med grundläggande demokratiska värderingar. Sidas anvisningar för samarbete med enskilda organisationer innebär att deras verksamhet måste vara i överensstämmelse med målen för utvecklingssamarbetet. Bland dessa mål återfinns främjandet av en demokratisk samhällsutveckling. Sida avser nu att säkerställa att anvisningarna tillämpas i alla led. Jag har bett Sida återkomma i frågan. De riktlinjer som finns innebär givetvis att biståndsmedel inte får användas för att stödja terrorism eller andra våldshandlingar. En sådan användning av skattepengar är självklart oacceptabel.
frs · GR121603 · 2004-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1603 om konsekvenser av Rikstrafikens planerade besparingar har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att den interregionala trafik, som delvis finansieras av Rikstrafiken, ska kunna utvecklas positivt i stället för att skäras ned eller avvecklas. Jag delar den oro som ger uttryck för i sin fråga. Statens köp av interregional persontrafik syftar till att upprätthålla transportpolitiskt angelägen trafik som inte kan bedrivas på kommersiella villkor. Denna trafik har stor betydelse för att trygga en god tillgänglighet och en positiv regional utveckling i hela landet inte minst genom att främja förutsättningarna för långväga arbetspendling, tjänsteresor, kompetensutveckling och turism. Rikstrafiken har en mycket ansträngd ekonomisk situation. Detta beror bland annat på ökade kostnader för flygtrafikupphandlingarna men också Gotlandstrafiken och delar av tågtrafiken har drabbats av ökade kostnader. Ett problem för Rikstrafiken är att huvuddelen av myndighetens budget är uppbunden i långsiktiga avtal. Besparingar måste alltså på kort sikt göras där de är praktiskt genomförbara. Rikstrafiken har ett åtagande att säkerställa interregionala förbindelser. Detta åtagande gäller även vid nya upphandlingar. Jag förutsätter att Rikstrafiken i de kommande tågtrafikupphandlingarna tar ansvar för att säkerställa ett grundutbud av interregionala förbindelser. Trafiken kan mycket väl upphandlas som ett paket av både regional och interregional trafik vilket bör kunna ge samordningsfördelar men där också en tydlig fördelning av kostnadsansvaret görs mellan Rikstrafiken och trafikhuvudmännen. Jag vill avslutningsvis nämna att frågor om kollektivtrafik med mera kommer att behandlas inom ramen för den transportpolitiska propositionen som avses att presenteras .
frs · GR121604 · 2004-09-14 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1604 om de ökade kostnaderna för socialbidrag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fler ungdomar ska komma i arbete och därmed minska behovet av socialbidrag. Socialbidragsberoendet har fortsatt att minska och var det lägsta . Minskningen har dock mattats jämfört . Huvudförklaringen är den fallande sysselsättningen till följd av den internationellt betingade lågkonjunkturen. För att nå målet om en halvering av socialbidragstagandet krävs att sysselsättningen bland utrikes födda och andra med låg sysselsättningsgrad ökar ytterligare. Regeringen kommer därför att presentera en rad i åtgärder i budgetpropositionen 2005. Arbetslösheten bland ungdomar har ökat och regeringen ser mycket allvarligt på utvecklingen. På samma gång är ungdomar en grupp som kännetecknas av stora flöden mellan utbildning och arbete. som arbetslöshen bland ungdomar är hög är ungdomar arbetslösa än andra. Ett av regeringens mål för arbetsmarknadspolitiken att korta arbetslöshetstiderna för kvinnor och män och att arbetsförmedlingen ska bidra till ett snabbt inträde på arbetsmarknaden. Ungdomar är en prioriterad grupp i detta arbete. satte AMS upp ett mål om att halvera antalet långtidsarbetslösa ungdomar, vilket nåddes detta år. Regeringen ser positivt på det arbete som AMS har bedrivit. Regeringen kommer också att återkomma i höstens budgetproposition med förslag om ytterligare arbetsmarknadspolitiska satsningar för ungdomar. I den ungdomspolitiska proposition som regeringen avser att lämna till kommer också frågor såsom ungdomars utbildning, sysselsättning och hälsa att behandlas.
frs · GR121605 · 2004-09-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1605 om upploppet på Mariefredsanstalten har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder som syftar till att misskötsel, bland interner på anstalter, straffar sig samt att det lönar sig att sköta sig. Jag delar helt uppfattning att verkställigheten bör bli mer individualiserad. Jag tycker också att det ska löna sig att vara skötsam och att anstränga sig för att bryta sin kriminella bana, liksom det omvända ska gälla för den som ägnar sin fängelsetid åt att planera nya brott och utöva våld och hot mot personal eller andra intagna. Den utredning, , som regeringen tillsatte , har i uppdrag att ta fram ett lagförslag i enlighet med detta synsätt. ska redovisa sitt uppdrag . Jag vill emellertid påpeka att, även om det är önskvärt med en högre grad av individualisering, så påverkar den intagnes agerande villkoren för verkställigheten. Exempelvis har kriminalvården möjlighet att senarelägga den villkorliga frigivningen för intagna som har misskött sig. Skötsamheten kan också, utifrån säkerhetsaspekter, komma att påverka placeringen av den intagne. Intagna som bedöms utgöra en säkerhetsrisk har inte samma möjligheter att förflyttas till anstalter med en högre grad av frihet. De kan i stället komma att förflyttas till anstalter med högre grad av säkerhet och kontroll.
frs · GR121606 · 2004-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1606 om löftet om en ny E6 och arbetsplan Hogdal@Ske har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för besked om arbetsplanen för sträckan Hogdal@Skee så att löftet om en färdig E6 uppfylls. Regeringen fastställde den nationella väghållningsplanen för åren 2004@2013. I beslutet prioriterade regeringen åtgärden E6 Värmlandsbro@Hogdal på så sätt att byggstarten flyttas till 2004@2005. Också andra sträckor av genom tidigarelades i jämförelse med förslag till plan. Regeringens beslut om den nationella väghållningsplanen innebär inget ställningstagande i frågor som avgörs vid fastställelse av arbetsplan. Sträckan Värmlandsbro@Hogdal är och ingår i arbetsplanen för Skee@Hogdal, som gäller omläggning av på en sträcka av till fyrfältsväg i ny sträckning. beslut att fastställa arbetsplanen har överklagats till regeringen. Av arbetsplanen framgår att en ombyggnad av också krävs. har uppmärksammats i flera riksdagsfrågor som jag besvarat. har anmodat att bland annat redovisa hur ombyggnad avses finansieras, eller på vilket annat sätt utbyggnaden av Skee@Hogdal kan komma till stånd. Innan svarat saknar regeringen alltså underlag att besluta om arbetsplanen. Min ambition är givetvis att regeringens handläggning inte ska försena byggstarten.
frs · GR121607 · 2004-09-14 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1607 om situationen för den politiska oppostionen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta, exempelvis inom EU, för att uppmärksamma situationen i landet samt att bidra till att öka den politiska oppositionens säkerhet. Den ser med bekymmer på de senaste årens upptrappning av det politiska våldet i bland annat mot den lagliga oppositionen och det faktum att de skyldiga i flertalet fall inte har kunnat avslöjas och lagföras. Regeringen följer noga utvecklingen i landet. Detsamma gäller i EU:s övriga medlemsstater. Situationen i är därmed uppmärksammad både i och övriga EU. EU har löpande på olika sätt framfört sin oro över våldsutvecklingen till den bangladeshiska regeringen, och senast med anledning av granatattacken mot möte i då ett tjugotal personer omkom och flera hundra skadades. EU reagerade på attentatet på flera sätt. Den lokala EU-trojkan gjorde ett uttalande och besökte ledare , som lyckligtvis hade undgått attentatet mot hennes liv. utfärdade det nederländska ordförandeskapet en deklaration och utrikesminister uppvaktades. I uttalandena och vid besöken uttalades den oro EU-medlemmarna känner för det ökande våldet i allmänhet och för granatattacken i synnerhet. Regeringen uppmanades att genomföra en noggrann undersökning av attacken och att ställa de skyldiga inför rätta. Regeringen uppmanades också att ge adekvat skydd för politiska ledare och minoriteter som till exempel Ahmadiyyamuslimerna. och övriga EU kommer även i fortsättningen att noga följa utvecklingen i och göra det som är möjligt för att påverka utvecklingen i rätt riktning.