ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR111499 · 2004-08-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:1499 av () till finansminister om tullens roll i gränsskyddet trädde nya organisation i kraft. Parallellt med en stor omorganisation genomfördes stora besparingar. Resultatet av dessa blev att ca 400 anställda vid sades upp. På många håll i försvann tullen helt och på andra ställen skedde omfattande neddragningar. Konsekvenserna av denna omorganisation märks nu tydligt i bland annat . I sades framför allt klarerare upp. Detta har inneburit att de brottsbekämpande tulltjänstemännen får ägna en stor del av sin arbetstid åt administrativt arbete. Kontrollen av resande, gods och fordon drabbas hårt av detta, vilket i sin tur leder till att narkotika och andra förbjudna varor lättare passerar in i landet. Nedskärningarna har också inneburit att narkotikahundar är overksamma eftersom deras förare tvingas arbeta med administrativa sysslor. Vad avser finansministern att göra för att effekterna av omorganisation inte drabbar brottsbekämpningen?
fr · GR111500 · 2004-08-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:1500 av () till utrikesminister om massvåldtäkter i Situationen i blir värre och värre för . Över 30000 människor beräknas redan ha dödats och uppemot 1,2 miljoner individer har fördrivits från sina hem i det som FN beskriver som världens största pågående humanitära kris. Över en miljon av flyktingarna lever i eländiga läger utanför större städer omringade av Janjawidmilisen. Massvåldtäkterna i har länge varit kända. Ändå står omvärlden och det internationella samfundet förhållandevis passivt. har i en rapport, : Rape as a weapon of war: sexual violence and its consequences, samlat in hundratals vittnesmål från våldtagna kvinnor. Dessa kvinnor utgör en bråkdel av det stora antalet kvinnor som brutalt skändats. Våldtäkt och sexuella övergrepp i krig och väpnade konflikter räknas numera som krigsbrott genom Romstadgan för International Criminal Court (ICC). Vilka konkreta åtgärder avser utrikesminister att vidta för att och EU bidrar till att hjälpa de våldtagna kvinnorna i och för att deras förövare straffas och ställs inför rätta i ?
fr · GR111501 · 2004-08-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:1501 av () till utrikesminister om fängslad svensk i släpptes kubasvensken från Guantánamobasen. fall uppmärksammades av svenska medier och hamnade relativt snabbt på utrikesministernivå. Även statsminister tog upp frågan i samtal med president . Men det finns även andra utlandsfängslade svenska medborgare vars öde borde uppmärksammas mer. I sitter svensken i fängelse utan rättegång för att han kritiserat bristen på demokrati i landet. greps efter en arresteringsvåg som startat . Denna våg av arresteringar satte stopp för den fria oberoende pressen i landet. Han ingick i redaktionen och var delägare för den oberoende nyhetstidningen . I kränks mänskliga rättigheter brutalt. Regimen sätter systematiskt oliktänkande i fängelse och vägrar ge folket fria val och demokrati. Vilka nya insatser avser utrikesminister att göra för att den fängslade svenske medborgaren ska släppas ur eritreanskt fängelse?
fr · GR111502 · 2004-08-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1502 av () till utrikesminister om den politiska situationen i Diktatursituationen och kränkningarna av mänskliga rättigheter hårdnar i . Inför parlamentsvalen försöker president successivt stympa all form av opposition och har omvärlden bevittnat än fler steg i denna dystra riktning. Civilsamhället, människorättsorganisationer och den oberoende pressen är hårt drabbade. Senast i raden är ett färskt regeringsförslag om att stympa fri verksamhet för kyrkor, välgörenhetsorganisationer och NGO:er (non-governmental organisations). Organisationer som inte öppet stöder regeringsparti och organisationer som tar emot finansiellt stöd från utlandet kommer knappt att få verka i landet. Detta kommer att leda till att granskningen och rapporteringen om de omfattande brotten mot mänskliga rättigheter, svälten och den politiska korruptionen försvåras. Utländska NGO:er som jobbar med mänskliga rättigheter kommer att drivas ur landet, vilket leder till att den zimbabwiska befolkningens lidande ökar. Vad avser utrikesministern att göra för att uppmärksamma världssamfundet, inklusive EU, på situationen i och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att , EU och världssamfundet bidrar till att motverka denna diktatoriska utveckling?
fr · GR111503 · 2004-08-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1503 av () till utrikesminister om hot mot Diktaturstaten förnekar sig inte utan varnar åter demokratin med militära hot för landets rättmätiga självständighetssträvande. statliga kontor för Taiwanfrågor yttrade att det inte går att utesluta en konflikt med , om landets ledare president fortsätter att arbeta för självständighet, rapporterar . Demokratin planerar nämligen att hålla en folkomröstning om en förändring i konstitutionen som kan träda i kraft just . tillhör en av få stabila demokratier och är en symbol för frihet i regionen. tillhör förvisso dessvärre inte de 30-talet stater i världen som ännu erkänt som en självständig stat och upprätthåller därför inte diplomatiska kontakter med landet. Men då den socialdemokratiska regeringen åtminstone på papperet håller demokratin högt borde agera för demokratin gentemot diktaturstaten . Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att det internationella samfundet, inklusive EU, kommer att stötta demokratin gentemot diktaturstaten hot om våld?
fr · GR111504 · 2004-08-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1504 av () till statsrådet om likvärdighet i förskolan Förutsättningarna från förskola till förskola att nå läroplanens mål är mycket olika. Personaltätheten i kommunerna varierar till exempel mellan tre barn per vuxen och nio barn per vuxen. har också pekat på stora skillnader mellan kommunerna när det gäller läroplanens implementering. I kategorin större städer har av kommunerna anordnat återkommande utbildning kring läroplanen, men av glesbygdskommunerna. Dessa skillnader vad gäller strukturella villkor och personalens fortbildning innebär att barnen inte får likvärdiga möjligheter. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förskolan ska innebära likvärdiga möjligheter för alla barn oavsett vilken kommun de bor i?
fr · GR111505 · 2004-08-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1505 av () till statsrådet om förskolebarn i behov av särskilt stöd Barngrupperna i förskolan är fortsatt mycket stora. av alla barn finns i grupper med 21 barn eller fler. Var fjärde syskongrupp, där det alltså finns barn från ett till , har fler än 21 barn. Det finns ettåringar som går i barngrupper med 24@25 barn! ökar också andelen förskolebarn som är i behov av särskilt stöd. Enligt i brytningstid har andelen barn som är i behov av särskilt stöd ökat i sex av tio kommuner. av kommunerna menar att behoven minskat. är det i redan socialt tunga områden som behoven ökar. I åtta av tio stadsdelar i storstäderna anses stödinsatserna otillräckliga. Man konstaterar alltså behovet, men har inte resurser att göra något åt det. Att fler barn är i behov av särskilt stöd kan till stor del förklaras med att den allmänna kvaliteten försämrats i takt med att barngrupperna blivit större. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till så att varje barn i förskola får det stöd som det är i behov av?
fr · GR111506 · 2004-08-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1506 av () till statsrådet om förskolans mål Förskolans läroplan innehåller endast mål att sträva mot. Dessa mål ska ange inriktningen på förskolans pedagogiska verksamhet och uttrycka en önskad kvalitetsutveckling. I avsaknad av tydliga mål i dagens läroplan har kommuner och förskolepersonal på många håll satt upp egna mål för sin verksamhet @ mål såsom att barnen ska kunna återberätta en saga de hört etcetera. Det finns också exempel på mål för den motoriska utvecklingen. I flera förskolor har personalen också upprättat individuella utvecklingsplaner för barnen. De egna initiativen ute på förskolorna är välkomna. Men visar det att det finns ett behov av att tydliggöra läroplanens pedagogiska ambitioner och att den bör kompletteras med fastställda mål att uppnå. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förtydliga förskolans pedagogiska mål?
fr · GR111507 · 2004-08-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1507 av () till statsrådet om vägnät föll det regn över delar av . Det medförde stora skador på vägnätet. Skador som ej går att åtgärda inom den resursram som regering och riksdag har anslagit för trafiknätet. Ett sådant oväder måste anses tillhöra kategorin extraordinära händelser. kan naturligtvis inte hållas till ansvar för den väderlek som råder, varken när solen lyser eller regnet faller. Däremot anser jag att det är statsrådets skyldighet dels att känna till den ytterst besvärande situation som det värmländska vägnätet är utsatt för och dels ange vilka åtgärder regeringen planerar att vidta för att vägarna återigen ska bli möjliga att använda utan att riskera liv och hälsa. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att kunna garantera en trafiksäker kvalitet på det värmländska vägnätet?
fr · GR111508 · 2004-08-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1508 av () till finansminister om reklamskatt för ideella organisationer har , efter framställningar från skatteutskottet vid sex tillfällen i rad (1998/99:SkU13, 1999/2000:SkU16, 2000/01:SkU17, 2001/02:SkU20, 2002/03:SkU11 och 2003/04:SkU1y), för regeringen klargjort att reklamskatten bör avskaffas. Av medieuppgifter har framgått att ideella organisationer @ exempelvis en fotbollsförening i södra delarna av @ drabbats av besvär med inbetalning av reklamskatt som tydligen borde ha inbetalts för sponsorintäkter som föreningen . Enligt min mening är detta en absurd situation. Ur motiven till lag om reklamskatt kan inte utläsas att reklamintäkter, som inte är kommersiellt motiverade, ska drabbas av reklamskatt. Tvärtom: Det kan aldrig ha varit lagstiftarens @ @ mening att ideella sponsorsintäkter ska utgöra grund för reklambeskattning. Ideella organisationer bör självfallet slippa betala reklamskatt för intäkter som har karaktären av bidrag till allmännyttig verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga finansministern vilka åtgärder som han avser att vidta för att förhindra att ideella organisationer hamnar i ovisshet om de är reklamskatteskyldiga eller ej till följd av att de lyckats erhålla sponsorsintäkter till sin verksamhet.
fr · GR111509 · 2004-08-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1509 av () till statsrådet om språkförskolor Generellt sett får barn större möjligheter att lära sig läsa och skriva om de får stöd tidigt i livet. Barn med svenska som andraspråk har ofta sämre möjligheter än andra barn att hinna lära sig svenska före skolstarten. Även om de är födda i kan det vara så att deras föräldrar ännu inte har hunnit lära sig tillräckligt mycket svenska för att utgöra språkförebilder för barnen. Många barn med utländsk bakgrund drabbas också av bostadssegregationen i . Det finns helt enkelt ingen person i barnens närhet som de kan prata svenska med. Ett sätt att möta detta behov är att avgiftsfritt erbjuda särskilda språkförskolor för barn med andra modersmål än svenska. I språkförskolorna ska man arbeta medvetet med svenska språket på olika sätt, till exempel genom sånger, rim och ramsor. Barnens språkutveckling ska regelbundet analyseras och dokumenteras så att de får det stöd de behöver för att vara förberedda inför skolstarten. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka möjligheten för barn att gå på språkförskolor?
fr · GR111510 · 2004-08-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:1510 av () till statsrådet om överviktsproblemet Svensken blir allt fetare. Övervikt beräknas för en tredjedel av befolkningen. Det innebär en ökad belastning på samhällets vårdresurser vid sidan av den enskildes otillfredsställelse med sig själv. Orsaken till övervikt finns att söka på ett otal områden. Exempel på sådana är intag av fet mat, stillasittande såväl på arbetet som samt oförmågan att motionera vilket bidrar till den ökade fetman i samhället. Vems är då ansvaret? Vid sökandet av ansvar för den alltmer ökande fetman i samhället lämnas den enskildes ansvar, för sig själv, åt sidan och ansvarsstriden mellan landsting och kommuner blossar upp. Frågan är om övervikten beror på sociala faktorer eller om det är att anse som en sjukdom. Oavsett vilket framstår kommande kostnadsbild för att bekämpa övervikt som omfattande, om inte insikten om överviktens risker tydliggörs för alla människor. De rättsprocesser som stundar, mellan kommuner och landsting, i dessa frågor är en kamp om resurser vilka är knappa hos båda instanserna. En folkresning mot övervikt är därför nödvändig för att samhällets resurser ska kunna räcka till alla de ansvarsområden som kommuner och landsting har. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minimera samhällets kostnader för övervikt så att människors välbefinnande kan öka?
fr · GR111511 · 2004-08-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:1511 av () till jordbruksminister om konsumentens rätt vid tecknande av avtal med elleverantörer fick vi veta att flera elleverantörer inte lever upp till lagen om elcertifikat. Kunder har ingått avtal och trott att de stött en utveckling av miljövänlig el. Till de företag som hellre betalar böter än satsar på miljövänlig el hör statliga , och Kraft (som är uppköpt av ). Tillsammans har de betalt in böter på som i en förlängning kunde ha använts till det brådskande arbetet mot klimatförändringarna. I uppmanar konsumentombudsman konsumenter att byta elleverantör. Det är lätt att göra för den som inte tecknat avtal eller för de som har avtal som snart löper ut. För de som tecknat fleråriga avtal är det inte lika lätt. Många som tecknat fleråriga avtal känner sig extra lurade och tycker att det är ett kontraktsbrott från elleverantörens sida. Vad avser ministern att göra med anledning av förhållandet att det finns kunder som tecknat fleråriga avtal och känner sig lurade?
fr · GR111512 · 2004-08-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:1512 av () till utrikesminister om utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete Vi kristdemokrater har påtalat nödvändigheten av en självständig funktion för utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet. I proposition 2002/03:122 föreslog även regeringen att en självständig funktion för utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet ska inrättas. är en rapport klar och inlämnad till , där olika aspekter av utvärderings- och organisationsfrågor gås igenom. Utgångspunkten är hur svenska medel ska användas i förhållande till utvecklingssamarbetets mål och syfte liksom effekter av de använda medlen. Vad avser ministern att göra för att en självständig funktion för utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet verkligen inrättas?
fr · GR111513 · 2004-08-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:1513 av () till jordbruksminister om tävlingsveterinärer vid hästtävlingar I 33§ djurskyddsförordningen finns en bestämmelse som innebär att det vid offentlig tävling med djur ska finnas en veterinär som förordnats av . Bestämmelsen tillämpas av på ett sätt som vållar problem för vissa arrangörer av hästtävlingar. Systemet innebär att veterinärer anställs av , och därmed blir veterinären automatiskt bunden av de veterinärstaxor som verket beslutat om. Detta leder till svårigheter att anlita veterinärer med kompetens och att klubbar och föreningar drabbas av stora kostnader. beslutade att 33§ djurskyddsförordningen ska ses över för att förenkla systemet. Någon ändring har ännu inte skett. För det civila samhället och för jämställdheten mellan flickors och pojkars fritidsintressen vore det angeläget om beslutsfattarna hade en mer positiv inställning till ideell medverkan, exempelvis av föräldrar med erforderlig kompetens till någon i klubben. Avser ministern att ändra villkoren för tävlingsveterinärer i enlighet med beslut och, i så fall, när sker det?
fr · GR111514 · 2004-08-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:1514 av () till utrikesminister om utlämning av Hemo Amedsson till En svensk man, Hemo Amedsson, med dubbelt medborgarskap, svenskt och turkiskt, sitter fängslad i . Hemo Amedsson har varit aktiv i den kurdiska oppositionen i . Han flydde till 1980 då militären i tog makten. ville att skulle utvisa honom till men Hemo Amedsson lyckades fly till . Här fick han politisk asyl. Han är efterlyst i för politisk verksamhet och när han greps i , vid ett besök hos sin fästmö, upptäckte de estniska myndigheterna den turkiska efterlysningen och en domstol slog fast att Hemo Amedsson kan utlämnas till . Internationella konventioner, som torde vara bundna av, säger att en människa inte får utlämnas till ett land där han eller hon riskerar tortyr eller icke rättssäkra rättegångar. De senaste rapporterna från visar att tortyren i häkten och fängelser ökar. har också fått omfattande kritik från människorättsorganisationer och för mänskliga rättigheter för osakliga och icke rättssäkra rättegångar. Det definitiva beslutet om mannen ska utlämnas till tas av den estniska regeringen. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den svenske medborgaren inte ska utlämnas till utan ska släppas ur det estniska fängelset för att kunna återvända till ?
fr · GR111515 · 2004-08-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:1515 av () till försvarsminister om skador till följd av översvämningar Delar av har drabbats av återkommande skyfall kombinerat med andra ogynnsamma väderförhållanden. Detta har inneburit omfattande skador på såväl vägar som på enskilda fastigheter. har vi sett flera exempel på hur människor fått sina hem skadade på grund av kraftigt regn. Skador till följd av översvämningar är ett återkommande problem. är det stora ekonomiska värden som går förlorade. Försäkringsbolagen ersätter inte alla skador för den enskilde, dessutom tillkommer kostnad för självrisk. Mot bakgrund av detta vill jag fråga försvarsministern: Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att stödja människor vars egendom skadats till följd av regn eller andra ogynnsamma väderförhållanden?
fr · GR111516 · 2004-08-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:1516 av () till näringsminister om Noria @ ett nordiskt forskningsrum Arbetet med att inrätta ett nordiskt forskningsrum initierades av genom en rekommendation. Därefter har nordiska ministerrådet lämnat ett förslag om en vitbok om som en ledande region för forskning och innovationer. som arbetades fram av professor presenterar ett antal lösningar för att nå målet och för att stärka den nordiska forskningen. Bland annat pekar han på möjligheten att inrätta ett nordiskt forskningsråd med en egen budget. diskuterades vid session 2003. De nordiska näringsministrarna har dessutom beslutat om att ta fram en rapport om det nordiska innovationsarbetet. Rapporten är nu framtagen och ska behandlas vid näringsministrarnas möte . När frågeställningen om ett nordiskt forskningsrum diskuterats i har en av huvudpunkterna varit helhetssynen kring forskning och innovationer och vikten av samarbete mellan de båda delarna vid upprättandet av Noria @ Area. Eftersom forsknings- och innovationsfrågorna i de flesta nordiska länder sorterar under olika departement förutsätter denna nordiska satsning att ministrarna ställer sig positiva till samarbete över departementsgränserna. Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att få till stånd det utökade samarbete mellan näringsministrarna och forskningsministrarna som förutsätts för att förverkliga Noria.
fr · GR111517 · 2004-08-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:1517 av () till finansminister om skatt på uthyrning av privatbostad slår och högskolor upp portarna för en ny termin. Alltför många av dem som har antagits till högre studier kommer att upptäcka att det är mycket svårt att hitta någonstans att bo på studieorten. Bostadsbristen på många universitets- och högskoleorter är skriande. Det gäller inte enbart vid äldre lärosäten som , och . Också från nya, expanderande orter som exempelvis rapporteras problem med att erbjuda studenterna tak över huvudet. Att många studenter har svårt att hitta en bostad är ett utslag av en allmänt misslyckad bostadspolitik. Bostadssektorn är en planekonomisk ö i den svenska marknadsekonomin. För att avhjälpa bostadsbristen måste politiken i sin helhet läggas om i riktning mot mindre krångel och regleringar. En åtgärd som relativt snabbt skulle kunna få effekt och lindra bostadsbristen vore att sänka eller ta bort skatten för uthyrning av del av privatbostad. Enligt uppgifter från hyr av hushållen i ut en del av sin bostad . av hushållen uppger att de skulle vilja hyra ut om den ersättning de fick behålla efter skatt på uthyrningen var högre än . Vid lägre skatt för uthyrning av privatbostad skulle sannolikt tusentals nya bostäder skapas @ inte minst för behövande studenter. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta i syfte att sänka eller ta bort skatten för uthyrning av del av privatbostad?
fr · GR111518 · 2004-08-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:1518 av () till justitieminister om kostnader för rymlingsjakten Efter ett antal dygns intensiv jakt greps i Kaxholmen respektive de brottslingar som tidigare hade rymt från Norrtäljeanstalten. Spaningen efter Norrtäljerymlingarna har krävt extraordinära insatser; kostnaderna har därför också blivit höga. Länspolisen i räknar med att den senaste tidens rymningar från Hall- och Norrtäljeanstalterna kommer att kosta myndigheten 2½ i lönekostnader. Exakt hur mycket spaningarna kommer att kosta för är ännu inte klarlagt. Enligt vad , biträdande länspolismästare i , uppger för () skulle det kunna röra sig om . Det är pengar som belastar en redan ansträngd och otillräcklig budget. Följden kan bli att den reguljära polisiära verksamheten blir lidande. Enligt min mening är det inte rimligt att tvingas bära uppkomna extrakostnader för den mycket speciella nationella insats som jakten efter Norrtäljerymlingarna utgjorde. bör därför erhålla förstärkta resurser för att täcka de extra utgifter som rymlingsjakten har medfört. Med anledning av vad som ovan har anförts vill jag fråga justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att förstärka resurser för att, som en följd av jakten efter Norrtäljerymlingarna, den reguljära polisverksamheten inte ska bli lidande.
fr · GR111519 · 2004-08-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:1519 av () till utrikesminister om syrianer och assyrier i Det lever ungefär 800000 kristna i , vilket motsvarar av landets befolkning. Den största gruppen är assyrier/syrianer. Efter utbrott har många kristna i landet känt oro för våld och förföljelse av olika muslimska grupper och har spritbutiker, vars ägare oftast är kristna, utsatts för en rad attentat runtom i . Enligt uppgifter från från har 150 kristna familjer flyttat från södra efter trakasserier och hot. genomfördes en noga planerad och samordnad terrorattack riktad mot kristna kyrkor i och . Elva människor dödades och ett femtiotal skadades. Genom attentatet sökte terroristerna inte bara splittra och störa den amerikanska militära närvaron, utan har också lett till att den kristna minoriteten i med rätta känner sig än mer utsatt till följd av det inträffade. Med anledning av det ovan sagda vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vad gör ministern för att, inom Världssamfundet inklusive EU, bättre uppmärksamma den assyrisk/syrianska kristna minoritetens situation i samt verka för ökad trygghet och säkerhet för denna grupp?