ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11164 · 2004-10-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:164 av () till statsrådet om palliativ vård antog rekommendationer om hur den palliativa vården ska organiseras. Den bärande tanken är att smärt- och ångestlindring ska integreras i all hälso- och sjukvård och inte bara skötas av hospis för döende. Enligt överläkare på föreligger nu nya forskningsresultat som visar att svårt sjuka och döende cancerpatienter fortfarande har ont och lider i onödan trots att av dem skulle kunna vara smärtfria. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den palliativa vården ska slå igenom på allvar i landsting och kommuner?
fr · GS11165 · 2004-10-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:165 av () till statsrådet om arbetstillfällen för förståndshandikappade Forskare vid konstaterar i en rapport att det finns för få arbetstillfällen för personer med intellektuellt handikapp. Arbetet har förutom materiell betydelse för de förståndshandikappade även stor social betydelse. Här ges möjlighet att få kontakt med arbetskamrater som inte har funktionshinder. När det gäller att utföra arbetsuppgifterna så krävs ofta stöd och hjälp från andra anställda. Detta tillsammans med storleken på lönebidraget medför att det är svårt att hitta arbetstillfällen. Eftersom arbetet har så stor positiv betydelse för de förståndshandikappade känns det angeläget att förbättra tillgången på arbetstillfällen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åstadkomma fler arbetstillfällen för förståndshandikappade?
fr · GS11166 · 2004-10-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:166 av () till statsrådet om sjukskrivande läkare Över en miljon människor står av olika skäl utanför arbetsmarknaden. Det krävs flera olika grepp för att ändra detta. Många är frånvarande från arbetsmarknaden på grund av sjukskrivning. Det finns en uppenbar risk för att människor som är sjukskrivna slås ut från arbetsmarknaden. Återkomsten till arbetsmarknaden minskar i takt med sjukskrivningens längd. För personer som är sjukskrivna mellan är andelen som helt återgår i arbete och endast en eller ett par procent för sjukskrivningar som pågått enligt . I det sammanhanget är sjukskrivande läkare mycket viktiga personer. De attityder och kunskaper intygsskrivande läkare har påverkar självfallet själva intygsskrivandet. Jag vill därför fråga statsrådet vad han har gjort eller avser att göra för att uppmärksamma och påverka attityderna till sjukskrivningar bland intygsskrivande läkare.
fr · GS11167 · 2004-10-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:167 av () till statsrådet om kostnader för vård på särskilt ungdomshem Vård på särskilt ungdomshem kostar placerande kommun mellan 2000 och 4400kr . Kostnaden för en månads vård blir således mellan 60000 och 130000kr. Det finns unga som avviker från sådan vård. Trots det är kommunerna ändå skyldiga att betala hela kostnaden. Ett exempel är som fått betala (över 500000kr) det , trots att platser stått tomma på grund av rymningar. Ansvarig för att den unge finns kvar på det särskilda ungdomshemmet är naturligtvis hemmet, och i sista hand hemmets ägare, det vill säga . Den placerande kommunen har i sammanhanget endast skyldighet att betala, dessutom hela dygnskostnaden @ en ordning man starkt kan ifrågasätta. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att placerande kommun inte ska belastas med hela kostnaden för en tjänst som ej utförts?
fr · GS11168 · 2004-10-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:168 av () till kulturminister om förtroende för presstöd har frågan om bristande moral och etik i näringsliv och offentlig förvaltning varit ständigt aktuell genom olika exempel på att girigheten tycks stor bland dem som redan har det bra. Regeringen har sällan varit sen att kritisera roffarmentalitet och oegentligheter i det privata näringslivet, men är tystlåten när det är skattebetalarna, inte aktieägarna, som snuvas. För att den kritik som utdelas mot aningslösa styrelser och anställda direktörer i privata företag ska ha någon som helst tyngd måste man kräva att regeringen först och främst städar i eget bo. Den offentliga makten har högre krav. Ett mycket graverande exempel på slöseri med skattebetalarnas pengar utgör det beslut om att till efterskänka en skuld för felaktigt tillskansat presstöd som , vars styrelse utses av regeringen, beslutat om. Ett bidrag har utbetalats mot felaktiga och oriktiga uppgifter från företaget, som sedermera dömts för bedrägeri i domstol. Likafullt har PSN beslutat att i stället för att kräva återbetalning av de brottsligt tillskansade pengarna, ca , har skulden efterskänkts. Budskapet är att brott lönar sig. Eftersom syftet med presstödet är att tillförsäkra allmänheten att olika opinioner kommer till tals, är det extra allvarligt att denna typ av händelse sker just med presstöd. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han som chef för tänker vidta för att säkerställa förtroendet för villkoren för statligt presstöd.
fr · GS11169 · 2004-10-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:169 av () till näringsminister om ett nordiskt stomnätsbolag distribueras stora mängder elkraft mellan de nordiska länderna. Denna distribution fungerar mestadels tillfredsställande, men det förekommer problem, speciellt vid kraftiga konsumtionstoppar. Dessa "flaskhalsar" finns framför allt mellan och , mellan och och mellan norra och . Det blir helt enkelt trångt i kablarna. Enligt personer som har stor kunskap på området skulle det vara önskvärt med ett gemensamt nordiskt stomnätsbolag för att vi ska komma till rätta med dessa problem. Jag vill därför fråga näringsministern: Är näringsministern beredd att arbeta för att få till stånd ett gemensamt nordiskt stomnätsbolag?
fr · GS11170 · 2004-10-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:170 av () till justitieminister om kompensation till näringsidkare vid felaktiga beslag Den svenska lagstiftningen att helt förbjuda all odling av hampa har genom en prövning i visat sig vara oförenlig med EG:s förordning (1999:1148) om jordbruksprodukter. En slutsats av denna prövning är att det enligt EG:s förordning är tillåtet att odla så kallad icke drogpotent industrihampa. Trots detta faktum beslagtog polisen på skördad industrihampa och förvarade denna under utredningens gång i ett ammunitionsförråd tillhörande Försvarsmakten. Ägarna till industrihampan protesterade mot förvaringsplatsen då de ansåg att risken för att industrihampan skulle förstöras av mögel var överhängande. Ägarna gavs trots upprepade önskemål inte heller tillåtelse att inspektera den beslagtagna industrihampan. När väl ärendet var avgjort till ägarna av industrihampans fördel, med hänvisning till EG-rätten, visade det sig att industrihampan skadats av mögel då polisen ansvarat för den. Trots att staten har möjlighet att besluta om frivilligt skadestånd (förordning 1995:1301) har såväl polismyndigheten på som avslagit ersättningsanspråk från ägarna till den skördade industrihampan. Ägarna har alltså lidit skada på grund av polisens ingripande utan att de gjort sig skyldiga till något lagbrott. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att myndigheter under ansvar kompenserar näringsidkare som oskyldigt drabbas av beslag och andra tvångsåtgärder?
fr · GS11171 · 2004-10-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:171 av () till utrikesminister om global kampanj mot dödsstraff var det den internationella dagen mot dödsstraffet. Listan kan göras lång över de länder som fortfarande tillämpar dödsstraffet. 78 länder har kvar och använder dödsstraffet. Visst går utvecklingen framåt. hade tre länder helt avskaffat dödsstraffet. har 117 av världens länder avskaffat dödsstraffet, antingen i sin lagstiftning eller i praktiken genom att några avrättningar inte genomförts . Men ändå sker de dagliga avrättningarna i statens tjänst världen över. Arkebusering, dödlig injektion, elektriska stolen, gaskammare, halshuggning, hängning eller stening är bara några avrättningsmetoder som används. Diktaturstaterna toppar alltid avrättningslistorna, men även världens tre största demokratier , och tillämpar dödsstraffet. Dödsstraffet kränker rätten till liv och är därmed den yttersta formen av tortyr. Dödsstraffet är inhumant, förhindrar inte brott och avrättningar kan aldrig bli lösningen på kriminalitet. Dödsstraffet är godtyckligt, diskriminerande och oåterkalleligt. Dödsstraffet innebär att oskyldiga straffas och skapar martyrer. En överväldigande majoritet av svenska folket och samtliga politiska riksdagspartier visar sin avsky mot dödsstraffet. Det finns således starkt stöd för att göra detta till en svensk profilfråga i utrikespolitiken. skulle kunna ta initiativ till en global kampanj mot dödsstraffet. Avser utrikesministern att ta initiativ till en sådan global kampanj för att avskaffa dödsstraffet?
fr · GS11172 · 2004-10-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:172 av () till utrikesminister om stening av unga flickor i rapporterade den iranska advokaten, människorättskämpen och fredspristagaren till att en 13-årig flicka ska stenas till döds i sedan hennes äldre bror gjort henne med barn. Brodern dömdes till 150 piskrapp. Situationen för kvinnor i har försämrats avsevärt . Allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna förekommer också i stor utsträckning. Offentliga avrättningar sker regelbundet och användningen av tortyr och omänsklig bestraffning har ökat. Enligt människorättsorganisationen har av de fall av stening som förekommit drabbat kvinnor. I bedöms flickor som straffmyndiga . Det faktum att lagen behandlar unga flickor som vuxna är enligt en av de allvarligaste människorättsfrågorna i . Mot denna bakrund vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra att stening till döds av kvinnor och unga flickor i fortsätter att förekomma?
fr · GS11173 · 2004-10-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:173 av () till statsrådet om elitidrott och jämställdhet Jämställdhetens mål ska genomsyra även idrottsrörelsen. Ett viktigt steg mot detta mål är regeringens särskilda satsning på idrotten, det så kallade Handslaget, som syftar till att bland annat förbättra möjligheterna för flickors deltagande inom olika idrotter. Även om det görs mycket arbete för att öka jämställdheten bland barn och ungdomar i fråga om idrott och sport, finns det fortfarande stora brister på elitnivå. Jämfört med killarna ser situationen väldigt annorlunda ut för de tjejer som vill satsa fullt ut på sin sport och ta steget upp på elitnivå. Framför allt råder det stor obalans i den ekonomiska situationen. Ett exempel är det svenska damlandslaget i ishockey. Med sitt brons var det mest framgångsrika landslag i olympiaden i . Hemma i är dock verkligheten annorlunda. Intresset för damhockey har visserligen ökat men de ekonomiska förutsättningarna för spelarna är fortfarande tuffa. En spelare tjänar runt 200kr per dag i landslaget. Med tanke på att de flesta spelare måste ta ledigt från sina arbeten för att kunna träna, så kan spel i landslaget bli en ekonomisk förlust; varje gång man tränar eller spelar förlorar man pengar. Det finns även andra aspekter. Många damklubbar på elitnivå har svårt att få träningstider; de får ta de tider som blir över efter att de manliga spelarna gått hem. Den ekonomiska verkligheten för kvinnor som idrottar på elitnivå är ett stort hinder för jämställdheten. Här måste det ske ett aktivt arbete för att jämna ut skillnaderna mellan män och kvinnors möjligheter. Vilka initiativ avser ministern att vidta för att förbättra möjligheterna för de kvinnor som vill satsa på idrott på elitnivå?
fr · GS11174 · 2004-10-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:174 av () till statsrådet om utbyggnad av Sedan har frågan om handel och transporter blivit än viktigare. Sydöstra och E22 har en nyckelroll i denna utveckling. Nuvarande standard på vägen motsvarar inte de krav på kommunikationer som finns i ett modernt samhälle. Det gäller både person- och godstransporter. Risken finns att de gynnsamma förutsättningar som finns i , och södra går förlorade om inte E22 byggs ut. För att klara den framtida trafiken måste E22 byggas ut till två filer med som standard. En ökning av tung trafik ökar också olycksrisken, vilken kan minskas med en standardhöjning av vägen. I årets regeringsförklaring står det följande: "Samarbetet mellan de nordiska och de baltiska länderna i EU-frågor utvecklas. Dialogen med fördjupas och kontakterna med EU:s grannländer som och länderna i intensifieras." En naturlig slutsats av detta är att regeringen prioriterar frågan om en utbyggnad av . Hur avser statsrådet att agera för att frågan om utbyggnaden av Europaväg22 ska prioriteras högre bland statens infrastrukturinvesteringar?
fr · GS11175 · 2004-10-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:175 av () till näringsminister om I senaste numret av tidningen belyses de unika naturvärden som hotas av en snabb och omfattande avverkning av skogsområden i . Gamla lövskogar huggs ned utan att avverkningstillstånd finns och ibland handlar det om rena virkesstölder. Av den samlade avverkningen i och uppskattas vara åtkommet i strid med lagen. Det statligt ägda importerar runt en miljard kubikmeter virke från . Av företagets hemsida framgår att det finns riktlinjer för bland annat naturvård i samband med virkesinköp, men i dessa betonas att de endast gäller för virke från leverantör i . Motsvarande synes alltså inte gälla när virke inhandlas till exempel i . Vad avser ministern att göra för att de höga krav som uppställer till skydd för svensk naturvård ska kunna tillämpas även när det gäller import av virke från andra länder?
fr · GS11176 · 2004-10-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:176 av () till näringsminister om svensk livsmedelsindustri och JAS-affären med Svensk kycklingproduktion levererar gott, säkert och nyttigt kött till svenska konsumenter. Det är kött som är fritt från salmonella, har en låg andel tillsatt vatten och produceras med en av världens tuffaste djurskyddslagar. Trots att varje svensk äter nästan kyckling och konsumtionen har ökat hotas svensk kycklingproduktion. Importen från EU och övriga världen ökar. Det skulle vara osmaklig dubbelmoral om den medverkade till att kyckling producerad under helt andra villkor konkurrerar ut svenska producenter. Villkor som är betydligt sämre ur aspekterna djurskydd och livsmedelssäkerhet. premiärminister har aviserat att är intresserat av att köpa Gripen-plan. Affären kommer dock an på vilka motköp kan prestera. har ett stort behov av att sälja kycklingar eftersom deras lager av frysta kycklingar svämmar över alla bräddar på grund av fågelinfluensan som gjort att bland andra EU infört ett importstopp detta år. Ett eventuellt motköp av kyckling skulle den redan hårt ansträngda kycklingnäringen i allvarligt hotas av. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att svensk livsmedelsindustri med förädling av fågelkött inte ska slås ut som en följd av en eventuell JAS-affär med ?
fr · GS11177 · 2004-10-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:177 av () till jordbruksminister om effekter för svensk kycklingproduktion av JAS-affären Svensk kycklingproduktion levererar gott, nyttigt och säkert kött till svenska konsumenter. Det är kött som är fritt från salmonella, har en låg andel tillsatt vatten och produceras med en av världens tuffaste djurskyddslagar. Trots att varje svensk äter nästan kyckling och konsumtionen har ökat hotas svensk kycklingproduktion. Importen från EU och övriga världen ökar. Det skulle vara osmaklig dubbelmoral om den medverkade till att kyckling producerad under helt andra villkor konkurrerar ut svenska producenter. Villkor som är betydligt sämre ur aspekterna djurskydd och livsmedelssäkerhet. premiärminister har aviserat att är intresserat av att köpa Gripen. Affären kommer dock an på vilka motköp kan prestera. har ett stort behov av att sälja kycklingar eftersom deras lager av frysta kycklingar svämmar över alla bräddar på grund av fågelinfluensan som gjort att bland andra EU infört ett importstopp detta år. Ett eventuellt motköp av kyckling skulle den redan hårt ansträngda kycklingnäringen i allvarligt hotas av. Min fråga till jordbruksministern är: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att svensk kycklingproduktion inte ska slås ut som en följd av en eventuell JAS-affär med ?
fr · GS11178 · 2004-10-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:178 av () till statsrådet om det svenska biståndet till blev självständigt 1971 från efter ett blodigt inbördeskrig. Landet har ett parlament och demokratiskt folkvalda regeringar styr landet . Den nuvarande regimen har bildat en koalition med ett fundamentalistiskt islamiskt parti. Landet är i kaos. Politiska mord och våld är vardagsmat i landet . Regeringen förföljer aktivister och ledare. Flera har dödats och kastats i fängelse. Oppositionsledare är Sheikh som leder . Under förra mandatperioden var hon statsminister i det bangladeshiska parlamentet. har oppositionen i landet blivit utsatt för terror och förföljelse. Under ett fredligt protestmöte () exploderade tio granater som dödade ett tjugotal ledare och anhängare. Sheikh klarade sig mirakulöst från allvarliga skador. Detta var inte första gången. Hon har tio gånger tidigare blivit utsatt för mordattentat. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att ompröva biståndet till ?
fr · GS11179 · 2004-10-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:179 av () till utrikesminister om eventuella utveckling av kärnvapen säger officiellt att landet inte tänker utveckla kärnvapen. finns faktorer som tyder på motsatsen. utvecklar processen för att anrika uran och dessutom provskjuts robotar som mycket väl skulle kunna kärnvapenbestyckas. Med nuvarande robotteknik kan hota både , amerikanska baser i närområdet och länder i området. Den inrikespolitiska situationen i är också instabil med en maktkamp mellan religiösa och mer sekulära krafter. Även om den nuvarande regimen menar allvar med att den inte tänker framställa kärnvapen, så finns ständigt risken för att en politisk maktförskjutning ger en annan politik. Redan att teknik för kärnvapenframställning finns och anrikning görs är synnerligen allvarligt. anrikning av uran är en fråga för . Min fråga till utrikesministern är därför: Hur avser utrikesministern att agera, främst genom FN, för att säkerställa att inte framställer kärnvapen?
fr · GS11180 · 2004-10-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:180 av () till utrikesminister om hotad demokrati i blev självständigt 1971 från efter ett blodigt inbördeskrig. Landet har ett parlament och demokratiskt folkvalda regeringar styr landet . Den nuvarande regimen har bildat en koalition med ett fundamentalistiskt islamiskt parti. Landet är i kaos. Politiska mord och våld är vardagsmat i landet . Regeringen förföljer aktivister och ledare. Flera har dödats och kastats i fängelse. Oppositionsledare är Sheikh som leder . Under förra mandatperioden var hon statsminister i det bangladeshiska parlamentet. har oppositionen i landet blivit utsatt för terror och förföljelse. Under ett fredligt protestmöte () exploderade tio granater som dödade ett tjugotal ledare och anhängare. Sheikh klarade sig mirakulöst från allvarliga skador. Detta var inte första gången. Hon har tio gånger tidigare blivit utsatt för mordattentat. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att utreda händelserna i ?
fr · GS11181 · 2004-10-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:181 av () till utrikesminister om fängslande av Den kurdiska aktivisten kom till efter att ha avtjänat i turkiskt fängelse för sina politiska åsikter och sin kamp för kurdernas rättigheter. i exil återvände han till tillsammans med sin hustru . På flygplatsen i greps och fördes till häktet. släpptes han ur turkiskt häkte genom beslut av en säkerhetsdomstol. Han är dock uppmanad att inställa sig till förhör i staden , gällande tidigare åtal. Under de år som satt fängslad som samvetsfånge i arbetade bland annat en svensk amnestygrupp för hans fall och bevakar nu noga utvecklingen i fallet. fall är i likhet med utlämning av Hemo Amedsson ett exempel på hur brister i respekten för mänskliga rättigheter. I båda dessa fall har personer som fått politisk asyl i utsatts för fortsatt politisk förföljelse i hemlandet. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att personer som fått politisk asyl i inte ska fortsätta att riskera förföljelse från sida?
fr · GS11182 · 2004-10-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:182 av () till utrikesminister om kristna i Det finns ca 800 000 kristna i @ av hela befolkningen på 25 miljoner. Kristendomen utmålas som en utländsk religion av de extremister som vill hetsa olika grupper i mot varandra. Islamistiska extremister har plockat fram det gamla argumentet om att de kristna representerar "främmande makter" @ trots att kristendomen funnits i i nästan två årtusenden. De senaste bombattentaten mot fem kyrkor i visar på problematiken. genomfördes fyra attacker mot kristna mål i . I i norr dödades tio människor och 50 skadades i två attentat. har tre unga kristna kvinnor, som arbetade för en humanitär organisation, skjutits ihjäl i utkanten av . En innehavare av en datorbutik torterades ihjäl på grund av att Internet ansågs som ett verktyg för kontakt med amerikanerna. Flera kristna läkare har dödats. Kristna kvinnor tvingas bära sjal. De som drabbas vågar ofta inte anmäla det de utsatts för. Risken för ytterligare trakasserier är stor och polis och rättsväsendet fungerar inte. Den kristna i lever alltså under stor press. Detta bekräftas i en rapport från FN:s flyktingsekretariat UNHCR . UNHCR skriver att politiskt fundamentaliska muslimska grupper betraktar kristna som "otrogna" och medlöpare till och och därmed är det tillåtet att angripa dem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att uppmärksamma de kristnas svåra situation i och för att mildra den.
fr · GS11183 · 2004-10-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:183 av () till statsrådet om regeringens utnämningspolitik och jämställdheten Regeringens utnämningspolitik är ett ofta diskuterat ämne. Regeringen hävdar alltid att kompetens och beprövad erfarenhet ligger bakom utnämningarna. har regeringen beslutat att besätta 15 av de 35 ordförandeposterna i de statliga bolagens styrelse med före detta eller nästan före detta politiker. Samtliga dessa 15 är män. Det innebär alltså att det inte finns en enda kvinna som har erfarenhet och kompetens som kan mäta sig med de 15 männen. Mot denna bakgrund vill jag fråga: Vilka åtgärder avser den för jämställdhet ansvariga ministern att vidta för att regeringen ska leva upp till sin egen målsättning när det gäller jämställdhet?
fr · GS11184 · 2004-10-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:184 av () till justitieminister om rättsäkerheten för barn Många barn i dagens lever i en utsatt situation. Detta gäller exempelvis för de barn vars fäder anmälts för sexuella övergrepp och misshandel. Lagen om gemensam vårdnad innebär att pappan inte kan diskvalificera sig som vårdnadshavare. Därför kan det förekomma gemensam vårdnad och växelvis boende under pågående brottsutredningar om incest och grov kvinnofridskränkning. Många mödrar ser ingen annan utväg än att fly med sina barn när de inte kan acceptera att barnen far illa. Av alla anmälningar rörande misshandel och sexuella övergrepp mot barn går enbart få procent till åtal och fällande dom. I dagspressen har uppmärksammats flera fall där vårdnadslagen fått tråkiga konsekvenser. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka rättssäkerheten för barn?