ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12560 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:560 om besparingar vid i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att man ska komma till rätta med överbeläggningar och personalbrist på många av landets häkten. Beläggningssituationen inom kriminalvården är bekymmersam. Skälet till det är framför allt att , liksom flera andra länder i västvärlden, haft en kraftig ökning av fångpopulationen. Särskilt bekymmersam är beläggningssituationen på häktena eftersom många dömda med verkställbara domar väntar på anstaltsplats. För att komma till rätta med platsbristen planerar kriminalvården att inrätta ca 1100 nya häktes- och anstaltsplatser . kommer det att öppnas en anstalt i . Syftet med den är bland annat att avlasta häktet . För att ge kriminalvården möjlighet att utöka antalet häktes- och anstaltsplatser har regeringen tillfört verksamheten betydande resurser . Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att kriminalvårdens anslag kommer att höjas med drygt en miljard . För att de höjda anslagen ska göra största möjliga nytta är det viktigt att verksamheten bedrivs så effektivt som möjligt. Inom kriminalvården pågår därför ett arbete för att effektivisera verksamheten. Det handlar till exempel om att utnyttja nuvarande anstaltsplatser bättre, att bli bättre på att pressa kostnader vid byggande av nya platser men också om att hitta effektivare arbetsformer. Kriminalvården har redovisat hur användandet av personalresurserna kan effektiviseras. Av redovisningen framgår att betydande effektiviseringar kan göras utan att säkerhet, rättssäkerhet eller programverksamhet eftersätts. Med de stora resurstillskott som regeringen föreslagit, parallellt med de effektiviseringar som kriminalvården själv genomför, finns goda förutsättningar för att svensk kriminalvård ska klara sitt viktiga uppdrag.
frs · GS12562 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:562 om varningstriangel på läkemedel har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att de läkemedel som har konstaterats vara trafikfarliga ska förses med en varningstriangel, eventuellt i kombination med en varningstext. Systemet med varningstrianglar på läkemedelsförpackningar bygger på en nordisk överenskommelse . Överenskommelsen gjordes utifrån dåtidens värderingar om läkemedelsinformation till allmänheten. Endast vissa trafikfarliga läkemedel försågs med varningstriangel och informationen var i övrigt begränsad, till exempel saknades krav på patientinformationsblad/bipacksedel. har successivt alltfler läkemedel försetts med triangel. har många, men inte alla, trafikfarliga läkemedel en varningsmärkning. En patient kan därför felaktigt få intrycket att ett läkemedel inte är trafikfarligt om varningstriangel saknas. Enligt reagerar alla som får en viss medicin inte lika. Även läkemedel som i allmänhet inte misstänks påverka körförmågan kan för en enskild individ utgöra problem. I många fall kan också grundsjukdomen i sig påverka körförmågan i större utsträckning än läkemedelsanvändningen. På anser man att systemet med varningstrianglar på läkemedelsförpackningar blivit föråldrat och, med dagens krav på information, framstår som ett onyanserat system som kan vara missvisande för enskilda patienter. Informationen har efterhand i stället förbättrats genom att läkemedel numera förses med ett patientinformationsblad, en så kallad bipacksedel, eller motsvarande användarinformation som tillhör förpackningen. I dessa kan patienten få en mer nyanserad bild om bland annat risken för påverkan av körförmågan. kommer samtliga läkemedel i att ha en bipacksedel som är godkänd av . arbetar nu med nationell informationskampanj tillsammans med en rad berörda instanser, bland annat och branschorganisationerna för att nå ut med kunskaper kring läkemedel och bilkörning. Det handlar bland annat om att uppmana människor att diskutera med sin läkare eller apotekspersonalen huruvida det är lämpligt med bilkörning under behandlingen, om vikten av att läsa bipacksedeln samt att vara uppmärksam på den egna reaktionen på läkemedlet. Kampanjen väntas starta . Jag avser inte vidta några åtgärder i denna fråga men förutsätter att noga följer upp effekterna av dessa förändringar.
frs · GS12563 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:563 om utbyggnad av vattenkraften har frågat om jag avser att föreslå förändringar av lagstiftningen för de orörda älvarna. Regeringens inställning till vattenkraft ligger fast. Enligt 4 kap. 6 § får vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål inte utföras i nationalälvarna , , eller med tillhörande vattenområden, källflöden och biflöden. Detsamma gäller ett antal andra angivna vattenområden med käll- och biflöden samt älvsträckor. Bestämmelsen är bra och regeringen har inte för avsikt att föreslå någon ändring av den. nämner i frågan och rådets direktiv /77/EG av om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el. Direktivet innebär att elproduktionen i från förnybara energikällor ska öka. har satt upp målet att öka den årliga användningen av el från förnybara energikällor med under perioden 2002@2010. En viss del av denna ökning kan skapas genom främst effektiviseringar av den nuvarande produktionen av vattenkraft. Så mycket som kan det dock inte bli fråga om. Den helt övervägande delen av ökningen beräknas falla på vindkraft och biokraft.
frs · GS12564 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:564 om Spenshult har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att förhindra att Spenshult inte drabbas av den nya stopplagen. Den promemoria och det betänkande som bereds inom rörande driftsformer inom vården behandlar situationen när ett landsting överlämnar driften av ett landstingsägt sjukhus till en privat entreprenör. Det nya regelverket ska reglera vilka villkor som måste vara uppfyllda när ett vårdavtal om driften av sjukhuset tecknas mellan och den privata entreprenören. Eftersom frågan om driftsformer inom hälso- och sjukvården fortfarande bereds, kan jag ännu inte redogöra för hur ett slutligt förslag kommer att se ut.
frs · GS12565 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:565 om arbetsro i klassrummet Axel Darvik har frågat vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förbättra arbetsmiljön i skolan så att skolk och störande av lektionerna kan minska. Låt mig börja med att slå fast att det ska råda studiero i skolan, regler och normer måste tydliggöras. Vuxna får aldrig abdikera från sitt ansvar. En lugn och trygg miljö är en viktig förutsättning för att främja lärande och utveckling för alla barn och ungdomar i förskola och skola. Darvik hänvisar till som presenterat sina resultat (, rapport 254). Studien har fokus på matematik och problemlösning och visar att svenska elever i årskurs 9 är något bättre i matematik än genomsnittet. Att svenska elever inte har förbättrat sina kunskapsresultat jämfört med andra länder är givetvis oroande. Det mest allvarliga är dock att klyftorna mellan elever och mellan skolor i tenderar att öka. mäter även ett antal elev- och skolrelaterade faktorer för att uppskatta deras samband med elevernas prestationer. visar ett förhållandevis gott resultat för indikatorer som disciplin, lärares och elevers arbetsmoral samt elevernas attityder till skolan. har dock den högsta andelen elever som uppger att de kommer . Klassrumsklimatet har förbättrats något jämfört med andra länder. Rektorerna anser emellertid att en större andel elever stör på lektionerna och att detta påverkar inlärningen negativt. Studien visar däremot inte samband mellan ett lands disciplinnivå och totalresultat. Men på elevnivå finns ett samband som visar att elever som uppger en hög grad av oro och oväsen på lektionerna också visar sämre resultat. Faktorer som kön, etnisk bakgrund och socioekonomisk status är den största förklaringen till skillnaden i prestation mellan elever. Min målsättning är både en förbättrad arbetsmiljö och ökade kunskapsresultat. Elevernas närvaro är naturligtvis en förutsättning för detta. Det är också nödvändigt att man i varje skola utvecklar tydliga normer och regler för vad som ska gälla på lektioner och på skolan i övrigt. Utgångspunkten bör vara samtal utifrån läroplanernas grundläggande värderingar gemensamt med elever och föräldrar. Flera samverkande insatser krävs för att nå målet. Bland annat satsar regeringen resurser för att öka antalet lärare och andra specialister samt för att stärka insatserna i segregerade områden. Men mer resurser är inte tillräckligt. Vi måste också inrikta oss på stödet till varje enskild elev. Därför vill jag införa individuella utvecklingsplaner för alla elever. En ökad delaktighet och inflytande för eleverna är också en viktig faktor eftersom det finns samband mellan elevernas möjlighet till inflytande och hur nöjda de är med sin arbetsmiljö. Nya föreskrifter för elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet genom elevskyddsombud gäller från den 1juli 2004 (SKOLFS 2004:13). har i sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet föreslagit bestämmelser om omhändertagande av föremål som är störande eller kan utgöra en fara för säkerheten i skolan. Jag avser att återkomma i denna fråga i samband med propositionen med förslag till ny skollag.
frs · GS12566 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:566 om nödrätten i långbänk har frågat mig vad jag avser att göra för att en skyndsam ändring ska ske av 28 § jaktförordningen (1987:905). tillkännagav att regeringen ska göra en samlad översyn av reglerna när det gäller möjligheterna att ingripa för att avvärja angrepp av stora rovdjur på tamdjur. En sådan översyn pågår inom med utgångspunkt i framställan om en ändring av bland annat 28 § jaktförordningen. Framställningen har remissbehandlats. Ändringen, som bland annat innebär att ett angripande rovdjur ska få dödas när det anfaller tamdjur om försök har gjorts att genom skrämselåtgärder avvärja angreppet, har fått ett blandat mottagande av remissinstanserna. Riksåklagaren framhåller i sitt remissvar bland annat att rättstillämpningen återkommande visat att det finns olika uppfattningar om hur regeln i 28 § jaktförordningen ska tolkas. Riksåklagaren har därför överklagat ett mål, det så kallade Gräsömålet, till där den avgörande frågan är just tolkningen av bestämmelsen. Det kan enligt Riksåklagaren inte uteslutas att lagändringar kan behövas för att göra bestämmelsen tydligare. Innan en ändring av bestämmelsen övervägs är det emellertid Riksåklagarens bestämda uppfattning att man bör avvakta Högsta domstolens ställningstagande i målet för att kunna bedöma om och i vilken utsträckning en lagändring behövs. Jag delar Riksåklagarens uppfattning att Högsta domstolens avgörande bör inväntas innan ett slutligt ställningstagande tas till hur bestämmelserna om tamdjursägares rätt att ingripa vid rovdjursangrepp bör utformas. Domen förväntas meddelas . Domen kommer att analyseras i varvid regeringen kommer att ta ställning till behovet av ändringar av reglerna när det gäller möjligheterna att ingripa för att avvärja angrepp av stora rovdjur på tamdjur.
frs · GS12567 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:567 om kostnader för aborter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att rätta till eventuella felaktigheter i direktivet till Utredningen om utländska kvinnors rätt att få abort i (dir. 2003:134). Det är i direktivet till utredningen klart och tydligt angivet att om utredningen finner att utländska kvinnor ska ges rätt att få abort i så ska förutsättningen vara att de själva står för kostnaderna. Det kan således inte bli frågan om att någon mellanskillnad ska betalas av svenska skattebetalare. Något sådant vore inte heller rimligt.
frs · GS12568 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:568 om väginvesteringar har frågat om jag avser att verka för att ytterligare förseningar, utöver vad som aviserats, inte drabbar några vägprojekt. Svaret på frågan är ja. Jag kommer att verka för att de långsiktsplaner regeringen har fastställt, där 107,7miljarder kronor ska användas till järnvägsinvesteringar och 42,1miljarder kronor till nationella väginvesteringar, kan genomföras utan några förseningar. Men som vet informerades i propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) om att det statsfinansiella läget ska vara avgörande för i vilken takt anslagen för vägar och järnvägar kan höjas. Det kan även inträffa att händelser i vår omvärld bör leda till ändrade politiska prioriteringar på infrastrukturområdet. Slutligen bör man komma ihåg att väg- och järnvägsutbyggnader ska genomgå en lagstadgad fysisk planeringsprocess där olika intressen ska vägas mot varandra innan utbyggnaden kan påbörjas.
frs · GS12569 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:569 om tågkommunikationer har frågat om vilka åtgärder jag avser att vidta för att tågkommunikationerna inte ska försämras i bland annat och kommuner. Jag har i tidigare interpellations- och frågesvar poängterat min syn på tågtrafikens betydelse för medborgarnas och näringslivets möjligheter att kunna bo och verka runtom i hela landet. Det är viktigt för långsiktigt hållbar tillväxt. Detta synsätt betonas också i både vårt övergripande mål för transportpolitiken och i regionalpolitiska beslut . När det gäller den interregionala persontrafiken på järnväg har i sitt transportpolitiska beslut slagit fast att en av utgångspunkterna ska vara att den ska ske på kommersiella grunder. Detta gäller för alla järnvägsföretag, inklusive SJ. Järnvägsföretagen fastställer självständigt sitt trafikutbud baserat på marknadens behov och efterfrågan. Regeringen har ingen möjlighet att direkt påverka något järnvägsföretags beslut i dessa frågor. Jag har därför, vilket vid det här laget borde känna till, ingen möjlighet att påverka SJ:s beslut i sådana typer av frågor som rör uppläggningen av bolagets kommersiella trafik.
frs · GS12570 · 2004-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:570 om ansökan om uppehållstillstånd från hemlandet Axel Darvik har frågat om jag vill ändra reglerna så att personer med skäl att få stanna i landet inte ska behöva ansöka om uppehållstillstånd från sitt hemland. Det är viktigt att konsekvent och noggrant skilja på uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov och uppehållstillstånd beviljade av arbetsmarknads- eller anknytningsskäl. Den som vill flytta till för att arbeta eller för att flytta ihop med en maka, make eller sambo ska ansöka om arbets- respektive uppehållstillstånd före inresan. Denna regel utgör en viktig del av den reglerade invandring beslutat att ska ha. Det finns dock möjlighet att göra undantag från denna regel då det skäligen inte kan krävas att utlänningen återvänder till ett annat land för att lämna in ansökan där. Ett sådant undantag kan bli aktuellt till exempel när den sökande har barn i . Asylsystemets funktion är att pröva människors behov av skydd. Det är viktigt att en person som vill söka uppehålls- och arbetstillstånd på andra grunder inte i stället söker asyl för att kringgå reglerna. Sedan ett tiotal år tillbaka har det visserligen funnits en möjlighet för asylsökande att arbeta @ asylsökande är undantagna från skyldigheten att ha arbetstillstånd i de fall bedömer att beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från ansökan (4 kap. 3 a § utlänningsförordningen). Det är emellertid inte rimligt att en asylsökande som saknar asylskäl lättare får uppehållstillstånd om han eller hon har ett arbete än om han eller hon inte har det. Ett otydligt regelverk riskerar att urholka asylrätten och trovärdigheten i asylsystemet, vilket drabbar människor som är i behov av skydd. Det är också viktigt att tillstånd lämnas under ordnade former så att besluten blir förutsägbara och enhetliga. Ett stort antal ändringar kommer att göras i utlänningslagstiftningen. Bland annat har en parlamentarisk kommitté tillsatts för att se över regelverket för arbetskraftsinvandring som även ska utvärdera effekterna av den bestämmelse som gör det möjligt för asylsökande att arbeta en asylansökan behandlas. En särskild utredare ser också över möjligheterna att påskynda förfarandet i anknytningsärenden. Vissa av de bestämmelser som berörts ovan kan komma att ändras men några planer på att förändra huvudprinciperna på området finns inte.
frs · GS12571 · 2004-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:571 om användning av energi har frågat mig vad jag avser att göra för att ska ta "välbehövliga steg uppåt i det som i detta sammanhang har benämnts som smutsligan"? Frågan ställs mot bakgrund av en ranking som Världsnaturfonden gjort där rankas som nummer 19 av 21 energibolag i . ställde en liknande fråga som jag besvarade . Jag har ingen anledning att ändra det svar jag då gav, utan redogör för detta igen. Jag håller med om att miljö- och klimatfrågor är mycket viktiga för företag med stor miljöpåverkan. Det är viktigt att statliga bolag i det avseendet agerar som föredömen. är det nödvändigt att sätta frågan om investeringar i ett sammanhang, jag anser att miljö- och klimatfrågor är globala. Om enbart hade verkat i hade de självklart haft en högre ranking, det hade dock inte minskat utsläppen av exempelvis CO2 i . är helt beroende av förbränning av fossila bränslen för att deras företag, skolor, sjukvård och så vidare ska få el och värme. har i förvärvat några av de mest moderna kraftanläggningarna i världen. Utsläppsreduceringarna som gjorts i anläggningarna vida överstiger det som Kyotoprotokoll och tysk reglering anger. Det arbetet fortsätter. För är detta en affärskritisk fråga, det vill säga företaget jobbar hårt med klimatfrågan då företagets långsiktiga konkurrenskraft är beroende av den. Det är jag och helt överens om. Jag vill också påminna om den nya investering som beslutat om rörande vindkraft i . Investeringen i Lillgrund är den största satsningen i sitt slag i och kommer att göra till den största aktören inom vindkraft i landet. Investeringen innebär att den svenska vindkraftproduktionen kommer öka med . vill jag betona att det är energi- och klimatpolitiken som anger ramarna för samtliga företag att verka inom. Inom EU har vi kommit överens om att skapa ett handelssystem med utsläppsrätter för att skapa ekonomiska incitament för företagen att minska sina utsläpp. utgör en av de största aktörerna sett till de utsläppsvolymer som omfattas. I har vi infört elcertifikatsystemet för att främja elproduktion från förnybara energikällor, till exempel biobränslebaserad kraftvärme. Jag är övertygad om att politiken på detta sätt ger företagen incitament att minska sina utsläpp.
frs · GS12572 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:572 om stängning av svenska kärnkraftverk har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att klarlägga tidsramarna för en eventuell avveckling av de övriga svenska kärnkraftverken, till exempel . En viktig utgångspunkt för energipolitiken har alltsedan folkomröstningen varit att kärnkraften ska avvecklas i den takt som är möjlig, med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd. I sitt energipolitiska beslut fastslog att avvecklingen skulle börja med de båda reaktorerna i . togs ytterligare ett steg på vägen genom att Socialdemokraterna, presenterade en strategi för den fortsatta avvecklingen. I strategin klargörs att efter stängningen av kommer en prövning att göras av de äldsta reaktorerna. En sådan prövning bör ske efter stängningen av . Jag kan självklart inte föregripa en sådan prövning. Alla de svenska kärnkraftsreaktorerna tillkom och därmed riskerar de att falla för åldersstrecket . En sådan hastig avveckling skulle kunna ge allvarliga konsekvenser för sysselsättning och välfärd. Inriktningen på energipolitiken är i stället en utfasning av kärnkraftsreaktorerna i den takt som är möjlig med hänsyn till att det finns ny och miljövänlig energi att ersätta deras energiproduktion med. Avvecklingen måste ske successivt på ett ansvarsfullt och kontrollerat sätt och utbyggnad av ny elproduktion ske kontinuerligt så att svensk industri och samhället i övrigt tillförsäkras el på internationellt konkurrenskraftiga villkor. Visionen är att på lång sikt ska basera hela sin energitillförsel på förnybar energi. Hur väl vi lyckas med energieffektivisering och med omställningen till förnybar energiproduktion kommer att vara avgörande för takten i kärnkraftsavvecklingen.
frs · GS12573 · 2004-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:573 om utbetalning av EU-stöd 2004 har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förhindra att senareläggningen av utbetalningen av böndernas EU-stöd upprepas inför . Regeringen har ett ansvar för att de av fastlagda riktlinjerna för budgetpolitiken följs inom ramen för de av anvisade ekonomiska ramarna. Regeringen avser således att vidta de åtgärder som blir nödvändiga för att klara de av fastställda budgettaket .
frs · GS12574 · 2004-12-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:549 om full sysselsättning och 574 om regeringens friår 2006 har ställt två frågor gällande friår, en till statsministern och en till mig. Den första frågan är vid vilken mer precis sysselsättningsnivå och sysselsättningsförändring statsministern bedömer att kostnaderna för 12000 friårsplatser à per plats kommer att överstiga de samhällsekonomiska intäkterna. Den andra frågan som ställer är om jag i budgetförslaget räknat in kostnader för friåret även 2006 och hur stora kostnader dessa kostnader i så fall är. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att jag ska besvara frågorna och det gör jag i ett gemensamt frågesvar. I det läge vi befinner oss har vi lediga resurser i ekonomin i form av arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska program som vill komma in på arbetsmarknaden. Det är i relation till denna verklighet vi måste se friåret. De kostnader redovisade i vår interpellationsdebatt och i den aktuella frågan baseras på att friåret medför indirekta undanträngningseffekter via lönebildning. Dessa effekter skulle enligt leda till att antalet sysselsatta minskar med nästan lika många kvinnor och män som antalet i arbetskraften minskar med till följd av friåret. Beräkningen bygger på antagandet att arbetslösheten befinner sig i jämvikt. I detta fall säger teorin att varje minskning av arbetskraften minskar antalet sysselsatta med lika mycket eftersom det inte finns några arbetslösa "att ta av" utan att det blir inflation som i sin tur minskar sysselsättningen. Jag menar att dessa indirekta effekter via lönebildningen sannolikt inte uppstår i dagens situation med många arbetslösa, därmed inte heller denna undanträngning av sysselsättning som räknar med. Jag tror vidare inte att teorin om jämviktarbetslöshet är så applicerbar på verkligheten att man i något konjunkturläge kan räkna med att 12000 friårsplatser tränger undan lika många arbetstillfällen. Jag instämmer däremot med statsministerns yttrande i kammaren . I en situation där arbetskraftsbrist råder finns en risk för att friåret medför negativa effekter som motverkar de positiva effekterna, men jag bedömer inte att de 12000 friårsplatserna i något konjunkturläge kommer att ge effekter som är så stora som hävdar. Vad gäller den andra frågan som ställer om friår 2006, vill jag påpeka att regeringen prioriterar uppgiften att återställa en låg arbetslöshet, i ett första steg tillbaka mot . Även om vi når arbetslöshet 2006 tror jag inte att vi behöver befara påtagliga negativa effekter av friåret på sysselsättningen. vill jag understryka att vid öppen arbetslöshet ska arbetslösheten långsiktigt pressas ned ytterligare. Detta kan enligt min mening göras utan att de effekter som påstår redan finns kommer att uppstå. Någon anledning att avveckla friåret av de skäl som framför finns således inte. Det är lätt att överdriva eventuellt negativa effekter av friåret och underskatta de positiva. De antaganden om kostnader som låg till grund för vår interpellationsdebatt är mot bakgrund av ovanstående resonemang inte realistiska.