ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11404 · 2004-11-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:404 av () till samhällsbyggnadsminister om lönsamhet i att investera i ny kärnkraft Skogsindustrikoncernen meddelade att man är beredd att investera i svensk kärnkraft om det blev tillåtet. Det skulle både vara lönsamt och täcka det behov som finns i . Ändå är uttalandena från sensationella eftersom den påstår att det inte är ekonomiskt möjligt och alltför dyrt att invetsera i ny kärnkraft. I byggs kärnkraften ut. är en av de största intressenterna bakom det nya kärnkraftverket. Den investerar också i en ny kabel till som möjliggör elimport till . Men hävdar att all el från det nya kärnkraftverket kommer att behövas i . Jag vill därför fråga energiminister vilka konkreta åtgärder hon är beredd att vidta med anledning de nya uppgifterna från .
fr · GS11405 · 2004-11-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:405 av () till utrikesminister om svenskt stöd till val i de palestinska områdena Presidenten för den palestinska myndigheten, , har gått bort. ska en ny palestinsk president utses i val. De presidentval som vägrade att genomföra, men som palestinier länge krävt, kommer att äga rum. Det är avgörande för fredsprocessen att palestinierna får en ledare som är legitimt vald av det palestinska folket i fria och rättvisa val. Det är en osäker process där Hamas utlovade bojkott av valen kan innebära att terrordåd stjälper det hela. får vi beskedet att överväger att ge bistånd till den palestinska myndigheten för genomförandet av valen. anser att och EU bör ge den hjälp som palestinierna anser sig behöva för att kunna genomföra valen @ till exempel skicka svenska valobservatörer, utbilda valförättare eller inhemska valobservatörer. Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att de palestinska valen genomförs fritt och rättvist?
fr · GS11406 · 2004-11-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:406 av () till statsrådet om Kustpilen Efter debatterande har äntligen ett beslut om en elektrifiering av Blekinge kustbana tagits av . Tyvärr ser detta beslut nu ut att inte gälla. Huvudanledningen till ett eventuellt tillbakadragande av beslutet är att Socialdemokraterna, gett Rikstrafiken uppgifter utan att tillräckligt finansiera detta. Det vill säga Rikstrafiken har inte råd att fullfölja de uppgifter som lagts på dem. Detta resulterar i att Rikstrafiken inte har råd att köra tillräcklig trafik på Kustbanan. Man kan bara bekosta fyra dubbelturer per dag i stället för som 17 dagliga avgångar från till för vidare färd mot och . Med bara fyra dubbelturer per dag anser det inte samhällsekonomiskt försvarbart att satsa på elektrifieringen. Om stoppar elektrifieringen av Blekinge kustbana går enorma summor av statens pengar upp i rök. Staten har redan satsat 75 miljoner på förarbeten, vilket är bortkastade pengar om projektet läggs på is. Det som händer nu är att två statliga verk träter som blekingeborna frågar sig hur myndigheterna kan få ifrågasätta vad , och därmed svenska folket, beslutat. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att Blekinge kustbana inte ska riskera att upphöra?
fr · GS11407 · 2004-11-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:407 av () till utrikesminister om förnyat engagemang i fredsprocessen i Den möjlighet som ett nytt ledarskap på den palestinska sidan innebär måste användas av de fyra parterna bakom Färdplanen för fred @ EU, , och @ för att gjuta ny kraft i fredsansträngningarna. Det internationella samfundet har en stor roll att spela för att få parterna till förhandlingsbordet. De kan inte själva uppnå varaktig fred. Omvärlden måste vara redo till stora insatser och ytterst ställa fredsbevarande trupper till förfogande för att bryta den negativa spiralen och åstadkomma en fredsuppgörelse. besöker amerikanske utrikesministern de palestinska regeringsledamöterna på . Det är ett välkommet tecken på att nu är berett att engagera sig ytterligare. måste också EU och agera så att våldet kan få ett slut. Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att och EU ska gjuta nytt liv i fredsprocessen?
fr · GS11408 · 2004-11-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:408 av () till näringsminister om regelförenklingar för småföretag har arbetat aktivt för att förmå regeringen att genomföra ett regelförenklingsarbete för svenska företag. Återkommande tillkännagivanden från har gjorts till regeringen att öka takten i förenklingsarbetet, . presenterade en mycket kritisk granskning av förenklingsarbetet . I stort sett ingenting har hänt. Slutsatsen är att regeringen lägger alldeles för lite kraft på arbetet och att regeringen måste höja ambitionsnivån på det här området. Med anledning av ovanstående vill jag fråga när näringsministern planerar att verkställa begäran.
fr · GS11409 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:409 av () till statsrådet om våldet i skolan Våldet i skolan ökar, både mellan elever och från elev till lärare. Tidningen som ges ut av har haft detta som tema i tre av deras senaste nummer. av de allvarliga olycksfallen bland lärare beror på våld eller hot om våld. För samtliga yrken är motsvarande siffra . kommer det rapporter som visar på att lärare inte får adekvat utbildning vad gäller att handskas med till exempel våld och mobbning. Lärarna har helt enkelt inte den kunskap som krävs i dagens våldsamma skola. Bara 2 av 29 lärarutbildningar ger tillräcklig undervisning i elevvård visar en kartläggning från . Med anledning av det ökade våldet i skolan vill jag fråga skolminister : Vad avser statsrådet att göra för att öka lärarnas kunskap om hur man hanterar våldsamma elever och mobbning?
fr · GS11410 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:410 av () till statsrådet om valfriheten i skolan Fristående skolor har en betydelsefull roll i det svenska skolväsendet, inte minst genom den mångfald av olika pedagogiska inriktningar som de representerar. De utgör ett viktigt inslag i den öppenhet och valfrihet som ska känneteckna skolväsendet. Fristående skolor är en viktig del i samhället där människor på många olika sätt visar att de vill ta större ansvar, ha större möjligheter till egna initiativ och vara mycket mer delaktiga i samhället. Skolministern har pratat om inskränkningar vid friskolor. har länge arbetat för att ha en valfrihet i skolan. Jag ser nu med oro på den politik som kommer att föra när det gäller friskolor. Tyvärr har visat sig vara en socialdemokratisk traditionalist som förespråkar en återgång till en ännu mer strikt centralstyrning av skolan. Sorgligt nog har skolministern inte setts öppna några dörrar till en elevanpassad skola. Med anledning av skolministerns uttalanden angående friskolor vill jag fråga : Hur avser skolministern att utveckla valfriheten i skolan?
fr · GS11411 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:411 av () till vice statsminister om Deaflympics () stämma 1997 beslutade att svenskt deltagande i internationella fleridrottsevenemang exklusive och Paralympics från och med ska finansieras av respektive specialförbund (SF) ur ordinarie SF-anslag. Därmed identifierades Deaflympics som internationellt fleridrottsevenemang i stället för jämförbart med och Paralympics. RF har senare avsatt 1 miljon till Deaflympics. () måste för att kunna delta i Paralympics sommar- och vinterspel låna pengar av RF ur kommande anslag för att klara deltagande. Nuvarande ordning tar inte hänsyn till om Deaflympics hålls i eller , trots att kostnaderna för deltagande skiljer sig avsevärt beroende på var i världen evenemanget hålls. beslutade att for the Deaf jämställs med och Paralympics och att uppdra åt Riksidrottsstyrelsen (RS) att i fortsättningen yrka på tillräckliga medel för att döva svenska idrottare ska kunna delta i . RF verkställde beslutet men regeringen lämnade RF:s yrkande utan avseende. SDI menar att regeringen dels bortser från vad uttalat som sin mening i frågan, dels avstår från att tillämpa om funktionshindrades rättigheter och FN:s standardregel 11, avsedd att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning jämlikhet och delaktighet. Avser idrottsministern att vidta några åtgärder som innebär att Deaflympics kan behandlas på samma sätt som och de paralympiska spelen?
fr · GS11412 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:412 av () till justitieminister om arbetslösa narkotikahundar har jag besökt hundskolan i , som har en lång tradition av att utbilda tjänstehundar. Den nuvarande hundskolan grundades , då den hette Arméns hundskola. 1971 bytte Arméns hundskola namn till . drivs verksamheten av (synskaderörelsen). Hundskolan i har en mycket gedigen kompetens att utbilda olika slags hundar: ledarhundar, minhundar, röthundar och rehabhundar. Man har också särskild kompetens när det gäller utbildning av narkotikahundar. Jag blev mycket förvånad när jag vid mitt besök informerades om att det nu finns två mycket välutbildade men arbetslösa narkotikahundar vid hundskolan. Varken eller kriminalvården sägs ha råd att köpa hundarna som kostar 250000kr per styck. Med tanke på att narkotikan flödar in över våra gränser och med tanke på att narkotika finns överallt i landet @ till och med på våra anstalter @ är det oacceptabelt att hundarna inte kommer till användning. Kostnaderna för hundarna borde jämföras med de stora kostnader och det lidande som narkotikamissbruket åsamkar samhället och familjer på en mängd områden. Vilka åtgärder tänker justitieministern vidta för att komma till rätta med det resursslöseri som det innebär att inte ta till vara dessa välutbildade narkotikahundar?
fr · GS11413 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:413 av () till statsrådet om uppskjutna vägsatsningar i Regeringen har lagt fram ett åtgärdspaket avseende som bland annat innefattar kraftiga vägsatsningar. Enligt tidningsuppgifter kommer dessa satsningar att få till följd att andra planerade satsningar i vårt land, bland annat i , kommer att senareläggas. De vägförbättringar som påbörjats längs med byggande av trefilig väg med mitträcke innebär ökad trafiksäkerhet. Det är synnerligen allvarligt om planerade satsningar inte kan fullföljas. I norra , som har av mörker än man har söderut, är säkra vägar ett viktigt bidrag till att upprätthålla trafiksäkerheten, och det är därför angeläget att förbättringarna sker så snabbt som möjligt @ och enligt tidigare planer. Kommer statsrådet att vidta några åtgärder för att säkra att den planerade utbyggnaden av inte skrinläggs utan att vägprojektet fullföljs inom snar framtid?
fr · GS11414 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:414 av () till samhällsbyggnadsminister om bostadanpassningar för äldre får alltfler äldre människor. En viktig faktor för ett gott åldrande är bostadens utformning. I görs omfattande bostadsanpassningar för äldre. Dessa åtgärder görs i efterhand. Orsaken är att tillgänglighetsaspekten oftast är ganska underordnad i arkitekternas och byggarnas planering. Estetiska och ekonomiska faktorer har i regel större betydelse vid byggnation och renovering. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att våra äldre ska få mer anpassade bostäder?
fr · GS11415 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:415 av () till utbildnings- och kulturminister om etnisk mångfald i kulturen Mångkulturkonsulenten i har gjort tre omfattande kartläggningar för att dokumentera vad som görs på statlig, och landstingsnivå för att gynna ett bredare mångkulturellt utbud inom scenkonst- och musikområdet. Han finner då att det saknas en tydlig policy för etnisk och kulturell mångfald. Var femte svensk har utländsk bakgrund men i det offentliga kulturlivet syns de knappast, varken på teaterscenen, som chefer, producenter eller som programansvariga. Bristen på representation skapar ett ensidigt utbud och vi får etniskt rensade kulturinstitutioner. Därigenom så tas mycket kunskap och kompetens inte till vara. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka den etniska mångfalden i kulturen?
fr · GS11416 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:416 av () till statsrådet om abort @ en mänsklig rättighet Abort är en fråga som inte diskuteras mycket i längre, inte . Men i övriga är det annorlunda. Frågan om rätten att bestämma över sin egen kropp, liksom rätten till hälsa och rätten att själv bestämma och rätten att slippa intrång i privatlivet diskuteras nu i . Internationell rätt stadgar att människor har rätt till högsta möjliga nivå av hälsa. Reproduktiv och sexuell hälsa är en del av detta. har också folkrättsliga överenskommelser slagit fast att kvinnor har rätt till jämställdhet och frihet från diskriminering. Det är alltså inte bara män som har rätten till hälsa och rätten att bestämma över sin egen kropp. Det finns också mycket tydliga regler om rätten till privatliv och rätten att slippa intrång i privatlivet. står det också klart att den gamla regeln om staters suveränitet bryts av folkrättsliga regler om mänskliga rättigheter. I många länder finns olika lagar som berör sexualitet och reproduktivitet, trots att det hör till det privata. Detta drabbar särskilt kvinnor. De som har en annan syn, än vi i , på kvinnors rättigheter och abortfrågan är mycket aktiva. Därför är debatten inte avslutad för vår del. Vi som tror att rättigheter ska gälla lika för män och kvinnor måste faktiskt ta den här debatten på allvar i och i . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka kvinnors rätt till abort som ett led i att stärka kvinnors mänskliga rättigheter inom EU?
fr · GS11417 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:417 av de () till samhällsbyggnadsminister om regeringens målsättning för nybyggnation Regeringen har satt upp ett mål om att 120000 nya bostäder ska uppföras under innevarande mandatperiod. Om behoven av bostäder i tillväxtregionerna ska tillfredsställas leder detta oundvikligen till att många nya bostäder kommer att uppföras vid platser där det redan finns andra bostäder med människor som ger ljud ifrån sig, restauranger med sorl, gator där trafik ger ljud ifrån sig, för att ge några exempel. Detta kan framstå som tämligen självklart för alla utom byråkraterna på som anser att gränsvärdena för buller inte får överskridas. Detta hindrar i sin tur många byggplaner i exempelvis , eftersom anser att samma bullernorm ska gälla över hela landet oavsett var man bor. Enligt uppgift i tillämpar nämligen reglerna för bullernivåer så strikt att det inte går att uppföra några bostäder i tätbefolkade områden. Därför vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att säkerställa att bostäder byggs i .
fr · GS11418 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:418 av de () till justitieminister om regler för ersättning vid expropriation har begärt att regeringen utvärderar ersättningsreglerna vid expropriation. har regeringen dock inte agerat i enlighet med önskemål. Statsrådet har enbart angett en vag indikation om att ska direktiv skrivas och utredning tillsättas. Därför vill jag fråga när ministern har för avsikt att efterkomma önskemål om en översyn av ersättningsreglerna vid expropriation.
fr · GS11419 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:419 av () till jordbruksminister om ursprungsmärkning av kycklingprodukter Svenska kycklingproducenter ligger i världstopp när det gäller kvalitet. Produkterna är fria från salmonella och miljöarbetet har kommit långt inom näringen. Trots detta dras industrin med problem. På hemmamarknaden ökar konkurrensen från importerade kycklingprodukter. På grund av betydligt lägre krav på miljöhänsyn och livsmedelssäkerhet kan dessa importerade produkter säljas billigare. För att producentvillkoren ska bli mer rättvisa är det viktigt att konsumenterna får bättre möjligheter att utifrån olika perspektiv ta ställning till den vara de köper. En metod som ger konsumenter just denna möjlighet är att införa ursprungsmärkning. Detta stärker konsumenterna som de svenska kycklingproducenternas konkurrenskraft förbättras. En ytterligare positiv effekt är att exporten av svensk kyckling påtagligt skulle underlättas. Export av svensk kyckling påverkas negativt av flera orsaker. Avsaknaden av tydlig ursprungsmärkning är bara en sådan aspekt. Andra faktorer är de byråkratiska hinder som främst inte förmår lösa på ett tillfredsställande sätt. Ett exempel är den utdragna process som drabbat företaget . Trots upprepade påstötningar har inte lämnat nödvändigt klartecken till i detta fall sin sydkoreanska motsvarighet. Uppköparen har i stor utsträckning valt danska leverantörer i stället. Vad avser jordbruksministern att göra för att skapa rättvisa konkurrensförhållanden och därmed stärka såväl konsumenterna som de svenska kycklingproducenterna?
fr · GS11420 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:420 av () till justitieminister om statistik om hot och våld Klimatet på anstalter har hårdnat och det är rimligt att anta att våld och hot ökat . Förutom att intagna inte ska behöva vistas i en hotfull miljö, utgör händelser med hot och våld ett problem för personalens arbetsmiljö. Okunskapen om situationen gällande incidenter med hot och våld mot personalen är tyvärr stor. Statistiken från är undermålig och många incidenter rapporteras aldrig in. Med anledning av detta vill jag fråga justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa en bättre kunskap om hot och våld mot personalen inom kriminalvården.
fr · GS11421 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:421 av (m) till försvarsminister om den helikopterbaserade I försvarspropositionen förutsätts att det sjöoperativa helikopterförbandet på flyttas till /. mest omfattande passagerartrafik med färjor sker mellan , och de baltiska länderna, det vill säga på , mellersta och södra samt i . Anflygningstiden till eller från @ vid ett olyckstillbud @ utgör omkring , medan den från , till exempel vid förlisning, uppgick till (exklusive så kallad startberedskap under icke tjänstetid) men också beroende på vindförhållanden. Vid en flytt från riskerar möjligheten att kunna göra en effektiv sjöräddningsinsats i samband med en större fartygsolycka på eller i att gå förlorad eller allvarligt försvagas. Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att förstärka den svenska sjöoperativa helikopterkapaciteten i mest färjetrafikerade farvatten?
fr · GS11422 · 2004-11-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:422 av () till statsrådet om regeringens proposition Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro Enligt regeringsförslaget är syftet att öka incitamenten för arbetsgivarna att verka för att vidta snabba åtgärder för att de anställda ska kunna återgå i arbete. Jag ser inget problem i att verka för en snabb rehabilitering och återgång i arbete. Men ett stort problem som uppenbarar sig är den enskildes rätt till sin integritet. Enligt sjuklönelagen ska arbetsgivaren pröva rätten till sjuklön, något som inte utövats i någon större utsträckning . Men med regeringens förslag att öka det ekonomiska trycket på arbetsgivarna finns all anledning att anta att en sådan prövning kommer till stånd allt oftare. Detta för att minska riskerna för en förlängd sjukperiod då arbetsgivaren blir betalningsskyldig för av sjuklönekostnaden. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att denna prövning ska fungera som den enskilde har rätt till sitt sekretesskydd?
fr · GS11423 · 2004-11-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:423 av () till näringsminister om kollektivavtal inom statlig verksamhet Akademiska Hus är det statliga företag som bygger och förvaltar universitetsbyggnader @ så även i . Vid den senaste byggnationen gjordes en upphandling av restaurangrörelse i Studenternas Hus. Det har visat sig att denna rörelse saknar kollektivavtal. Företrädare för Akademiska Hus säger att bolaget följer mallar som finns från och att det inte här finns någon klausul om kollektivavtal. I stället hävdas principen om att man finns på en konkurrensutsatt marknad som följer branschpraxis. Enligt min uppfattning bör ett statligt bolag, som Akademiska Hus, följa de mest elementära spelregler vi har i vårt svenska samhälle för att upprätthålla ordning och reda på arbetsmarknaden. Om inte ens statliga företag visar ett intresse för detta @ vem ska då göra det? Min fråga till blir: Delar statsrådet min uppfattning?
fr · GS11424 · 2004-11-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:424 av () till socialminister om utbetalning av ålderspension För att få ut sin ålderspension så krävs det att man på eget initiativ ansöker om att pensionen ska börja utbetalas. Enligt uppgift i medierna så är det många blivande pensionärer som ej känner till detta, utan har den uppfattningen att pensionen automatiskt börjar utbetalas from den månad man fyller . Detta medför att personen i fråga kan bli utan inkomst efter det att 65-årsdagen infallit vilket naturligtvis är ekonomiskt påfrestande för de flesta. En pensionär som drabbats av just detta säger i : "Kan dom flyga till månen måste de väl kunna skicka ut ansökningsblanketter." Min fråga till socialministern är således: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att nyblivna pensionärer inte ska hamna i ovan beskrivna situation?
fr · GS11425 · 2004-11-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:425 av () till statsrådet om förskola för barn till sjukskrivna I takt med att sjukskrivningarna ökat har också antalet barn i förskoleåldern med sjukskriven förälder ökat. Enligt skollagen har barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga rätt till förskola. Lagen reglerar emellertid inte rättigheter för barn vars föräldrar är sjukskrivna. Detta innebär att barn till sjukskrivna behandlas olika i olika kommuner. Det finns kommuner som jämställer sjukskrivning med arbete eller studier. Andra kommuner för diskussioner med föräldrarna i det enskilda fallet. Det finns också fall där man har särskilda restriktioner för barn till sjukskrivna. Det kan innebära att vistelsetiden begränsas till eller att föräldern får söka särskild dispens. Det finns exempel på kommuner där barn till sjukskrivna som redan har en heltidsplats får utnyttja den , varefter kommunen prövar barnets egna behov efter skollagen 2akap. 6§ eller 9§. Sjukskrivningarna är på många sätt ett stort bekymmer. Den allmänna förskolan löser problemet för de äldre barnen, men inte för de yngre. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att förtydliga vilka regler som gäller för förskolebarn med sjukskriven förälder?
fr · GS11426 · 2004-11-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:426 av (m) till statsrådet om utvärdering av Kallax Ägarna till har beslutat att i realiteten lägga ned bolagets verksamhet. Till detta projekt har regeringen satsat av bland annat regionalpolitiska medel. Därtill har länsarbetsnämnden, och kommun skjutit till . Något mer påtagligt resultat har fram inte uppnåtts, vilket inneburit att ägarna nu tvingas vidtaga den drastiska åtgärden att lägga ned verksamheten. Med hänvisning till enskilda tidigare statsråds och regeringens i övrigt aktiva medverkan i detta projekt vill jag nu fråga om statsrådet är beredd att genomföra någon form av fristående utvärdering av projektet.
fr · GS11427 · 2004-11-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:427 av () till statsrådet om utbildning av byggnadsarbetare Byggnadsindustrin är en viktig tillväxtfaktor i . Därför är det oroväckande siffror som presenteras i en undersökning av . 155 tidigare elever i byggprogrammet har intervjuats om sina studier fram till ett yrkesbevis. Undersökningen visar att av eleverna slutar redan efter första årskursen. hoppar av före andra årskursens slut och enbart fullföljer utbildningen till dess att de får ett yrkesbevis. För byggnadsindustrin är detta dystra siffror. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fler byggelever ska kunna fullfölja utbildningen?