ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12868 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:868 om befogenheter och 878 om förtroendet för har frågat mig på vilket sätt jag avser att tydliggöra befogenheter för att den ska få acceptans hos näringarna som berörs av besluten. har ställt en fråga med i princip samma innehåll. Den inrättade har fått en mycket angelägen uppgift att stärka djurskyddet i enlighet med de mål som satts upp i djurskyddslagen, bland annat om att djur ska skyddas mot onödigt lidande och sjukdom samt hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. beslutade att en ny djurskyddsmyndighet skulle inrättas. ändrade därmed regeringens tidigare förslag i proposition 2001/02:189 och utvidgade myndighetens ansvarsområde till att även omfatta livsmedelsproducerande djur. Enligt miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2002/03:MJU5 bör den nya bland annat ges möjlighet att, efter regeringens bemyndigande, bevilja tillstånd, meddela föreskrifter med mera. Beträffande myndighetens befogenheter uttryckte utskottet som sin mening att myndigheten bör ha det övergripande ansvaret för den centrala djurskyddstillsynen beträffande samtliga djur som omfattas av djurskyddslagen. har börjat sitt arbete i enlighet med beslut. Enligt sin instruktion ska , som central förvaltningsmyndighet inom djurskyddsområdet, bland annat särskilt följa och utvärdera tillämpningen av djurskyddslagen och, vid behov, föreslå ändringar av lagen eller av bestämmelser utfärdade med stöd av lagen samt meddela föreskrifter inom sitt ansvarsområde. Vid myndigheten ska finnas rådgivande organ, bland annat ett djurskyddsråd. I instruktionen anges att råden ska vara allsidigt sammansatta och innefatta representanter för myndigheter och organisationer. Eftersom myndigheten så inrättats har den ännu inte formellt hunnit bilda de rådgivande organen men den djurhållande näringen kommer att vara företrädd i såväl myndighetens djurskyddsråd som i dess råd för alternativa behandlingsmetoder. Liksom andra myndigheter ska följa verksförordningen, vilket bland annat innebär att innan den beslutar föreskrifter eller allmänna råd ska den noga överväga om detta är den mest ändamålsenliga åtgärden, utreda föreskrifternas eller de allmänna rådens kostnadsmässiga och andra konsekvenser samt ge bland annat organisationer och andra som kostnadsmässigt eller på något annat betydande sätt berörs tillfälle att yttra sig i frågan. Jag har fullt förtroende för att inom sitt givna ansvarsområde arbetar enligt de befogenheter som har beslutat och enligt vad som anges i myndighetens instruktion, regleringsbrev samt i verksförordningen, och att detta sker i en konstruktiv dialog med alla organisationer som berörs.
frs · GR12869 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:869 om statligt avvecklingsstopp i skogar med höga naturvärden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att införa ett avverkningsmoratorium och därmed stoppa Statens fastighetsverks avverkningar i de 885 skogar som har pekat ut som områden med höga naturvärden i rapporten skogar och urskogsartade skogar. Att bevara skogsområden med höga naturvärden är ett nationellt mål i miljöpolitiken. Större sammanhängande naturskogar är vanligare i nordvästra än i resten av landet. En betydande andel av de områden som redovisat ligger i den fjällnära skogen på marker som förvaltas av . redovisning är ett resultat av det uppdrag verket fick . I uppdraget ingick att göra en naturvärdesbedömning av all statlig skogsmark. Uppdraget skulle utföras i samverkan med statliga skogsförvaltare och andra berörda myndigheter. I uppdraget har även ingått att inventera urskogsartade skogar på både privat och statlig mark. Det är glädjande att det finns stora arealer med höga naturvårdskvaliteter som ägs och förvaltas av staten. Uppdraget har ännu inte slutförts i de nordliga länen. Det är viktigt att uppdragets alla delar får göras färdigt även i denna region. Behovet av att prioritera vilka områden som staten ska skydda är uppenbart och vi kommer att behöva analysera vilka värden och kostnader som olika skyddsformer medför. Vi måste också beakta att mycket av den av identifierade arealen finns i , där stora arealer redan är skyddade. Regeringen har aviserat en fördjupad utvärdering av miljömålen och avser att lägga ett förslag i . Den rapport om skyddsvärda statliga skogar med mera som bereds inom kommer att remissbehandlas och tillsammans med utvärdering av miljömålen och andra relevanta rapporter utgöra underlag till denna proposition. Jag kan inte föregripa den beredning som pågår och som ska utmynna i ett förslag från regeringen till . När det gäller enskilda förslag från är jag inte beredd att ta ställning till dessa förrän jag har studerat rapporten och fått remissinstansernas synpunkter. I fråga om de statliga skogsförvaltarnas förhållningssätt till de områden som redovisar i sin rapport bör naturligtvis och andra berörda markägare ta till sig den information som inventeringarna ger. Som statsrådet redovisade i under den allmänna frågestunden pågår redan en diskussion inom om bland annat de förslag som kom från när det handlar om ytterligare avsättningar. I vad mån regeringen ska vidta ytterligare åtgärder som frågan bereds i kan jag inte svara på .
frs · GR12870 · 2004-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:870 om situationen för HBT-personer i har frågat på vilket sätt har tagit upp situationen för homosexuella, bisexuella och transsexuella (HBT)-personer i sina bilaterala kontakter med . Respekten för mänskliga rättigheter är central i utrikes- och utvecklingspolitik. Den fäster stor vikt vid att de mänskliga rättigheterna respekteras oavsett sexuell läggning och könsidentitet. I våra bilaterala samtal med afrikanska företrädare tar vi regel-bundet upp olika aspekter av dessa rättigheter. I samband med statssekreterare besök i diskuterades bland annat den demokratiska situationen i och respekten för mänskliga rättigheter. En grundläggande aspekt vad gäller de mänskliga rättigheterna är givetvis den om icke-diskriminering. stöder direkt en rad olika organisationer, som verkar för att främja respekten för mänskliga rättigheter i , däribland Human Rights Commission, och i . Tillsammans med den sistnämnda undersöker ambassaden hur kan ge stöd till dem som arbetar för HBT-personers rättigheter. Detta är också i linje med regeringens nya politik för global utveckling. Utvecklingssamarbetet ska präglas av ett rättighetsperspektiv som omfattar demokrati och principen om alla människors lika värde samt av fattiga människors perspektiv. Vidare slås det fast att målet om en rättvis och hållbar global utveckling självklart ska gälla för alla oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. har goda förbindelser med och frågan om mänskliga rättigheter är en viktig del i vår bilaterala dialog. Regeringen och ambassaden i kommer fortsatt att följa utvecklingen bland annat vad avser situationen för homosexuella, bisexuella och transsexuella personer.
frs · GR12871 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:871 om domstolsorganisationen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa en slagkraftig och effektiv organisation för såväl polis som tingsrätter. Frågan har ställts mot bakgrund av att har presenterat ett förslag angående den framtida tingsrättsorganisationen i . Förslaget skulle, om det genomförs, bland annat innebära att flyttas från Lunds tingsrätts till tingsrätts domsaga och därmed skulle de nya domsagorna inte överensstämma med polisens nuvarande organisation. förslag till ny tingsrättsorganisation i inkom, tillsammans med den bakomliggande utredningen och remissyttrandena, till i går. Förslaget kommer att beredas inom . Regeringen har således ännu inte haft möjlighet att ta ställning till vilken tingsrätts domsaga bör tillhöra. Jag vill dock framhålla att en av de faktorer som särskilt beaktas vid översynen av tingsrättsorganisationen är möjligheterna till geografisk samordning med rättsväsendets övriga myndigheter.
frs · GR12872 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:872 om fasta KA-batterier har frågat mig om jag mot bakgrund av den handlingsfrihet som de fasta KA-batterierna kan representera och avvecklingskostnaderna för desamma är beredd att vidta några åtgärder. Regeringen anförde i proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret att de fasta artilleriförbanden samt det tunga kustrobotbatteriet bör avvecklas. aktualiserades därefter frågan om att behålla fasta KA-batterier i låg materielberedskap med samma motivering som angetts i denna fråga, nämligen handlingsfriheten att återskapa sådana förband. delade däremot regeringens bedömning om att det fasta sjöfrontsartilleriet helt borde utgå (bet. 1999/2000:FöU2). Jag har ingen intention att ompröva denna inriktning. De fasta KA-batterierna utgör delar av system som är en del av insatsorganisationen och där nödvändig kompetens och materiella resurser för att återskapa dessa förband inte heller kan sägas finnas kvar inom Försvarsmakten. Vad gäller avvecklingstakten så har Försvarsmakten möjligheten att själv anpassa denna med hänsyn till ekonomiska resurser.
frs · GR12873 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:873 om , tullen och Gotsam de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att Gotsam blir vad det var tänkt att vara, när inte längre kommer att medverka. Frågan om medverkan i projektet berör främst finansministern som ansvarig i regeringen för verksamhet. Den berör i hög grad också justitieministern som ansvarar för polisen, som också ingår i försöksverksamheten. Jag vet att båda har fått frågor av de rörande Gotsam. Jag vill understryka att jag delar den uppfattning som mina kolleger har gett uttryck för i den här frågan. har i en skrivelse till regeringen inkommit till regeringen med en begäran om befrielse från fortsatt deltagande i försöksverksamheten Gotsam. Enligt skrivelsen kommer i den nya organisationen, som träder i kraft innevarande år, inte längre ha fast bemanning på , vilket ändrar förutsättningarna för medverkande. Gotsam syftar till att skapa möjligheter för att samordna och samutnyttja befintliga resurser på . I detta samarbete ingår , men också polisen, Försvarsmakten, , , och . Om någon av de deltagande myndigheterna beslutar att genomföra organisationsförändringar kan detta självfallet komma att förändra en del av förutsättningarna för projektet, men oavsett detta kvarstår syftet med försöksverksamheten. Min bedömning är att projektet kan fullföljas trots att inte kommer att ha någon fast bemanning på efter omorganisationen som träder i kraft . Med andra ord faller inte projektet enbart för att en av försöksprojektets samverkansparter omorganiserar sin verksamhet.
frs · GR12874 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:874 om nätnyttomodellen har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att samhällets krav på bättre leveranskvalitet uppnås genom den reglering av nätbolagen som nätmyndigheten ska svara för. Min ambition är att vi ska ha en mycket säker elförsörjning i och regeringen har lagt stor vikt vid denna fråga. Regeringen har genom ändrad lagstiftning ökat fokus på leveranskvalitet. Ellagen tillåter nu att priset påverkas av nätföretagens leveranskvalitet. Dessutom har ett krav införts på att överföring av el ska vara av god kvalitet. Jag vill betona att det är som har ansvaret för tillsynen över elnätsföretagen, men att myndigheten med hänsyn till de åtgärder regeringen vidtagit kommer att behöva ta stor hänsyn till leveranskvaliteten vid sin tillsyn. bedriver ett projekt med syfte att ta fram en generell modell för bedömning av nättariffer, den så kallade nätnyttomodellen. Modellen är ute på remiss. Jag utgår från att den regleringsmodell som kommer att tillämpas tar hänsyn till att vi behöver en god leveranssäkerhet i våra elnät .
frs · GR12875 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:875 om utbildningsnivån för personal inom äldreomsorgen har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att höja utbildningsnivån hos de av vård- och omsorgspersonalen som inte har en vård- och omsorgsinriktad grundutbildning och därmed höja statusen i yrket och kvaliteten i verksamheten. En av de absolut viktigaste framtidsfrågorna inom äldreomsorgen är att det finns tillräckligt med personal och personal med rätt kompetens. Regering och riksdag har genomfört flera satsningar inom utbildningsområdet. Staten har ett ansvar för dimensioneringen av vissa högre utbildningar, bland annat har antalet platser på sjuksköterskeutbildningen och läkarutbildningen utökats. Vidare har staten övertagit huvudmannaskapet för landstingens vårdutbildningar vilket förbättrat förutsättningarna för att anpassa dimensioneringen av dessa utbildningar. Satsningar görs också på att underlätta för personer med utländsk utbildning inom vård och omsorg. Verksamheten inom vård och omsorg ställer också allt högre krav på bland annat arbetsledarfunktionen. har regeringens uppdrag att se över den sociala omvårdnadsutbildningen och socionomutbildningen. Rapporten omsorgsutbildning och socionomutbildning (2003:29 R) remissbehandlas . Staten har också tillfört kommunsektorn ca i utökade statsbidrag för bland annat vård- och omsorgsändamål. Regeringen har gett tio statliga myndigheter med i en samordnande roll, i uppdrag att utarbeta en gemensam plan för kompetensförsörjning inom kommunernas vård och omsorg om äldre och personer med funktionshinder. Planen ska redovisas . Jag har tagit initiativ till ett program för utveckling av äldreomsorgen för att åstadkomma en god vård och omsorg för äldre personer där en viktig punkt är kompetensförsörjningen . Diskussioner förs nu med företrädare för och bland annat om åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen . De tio myndigheternas förslag till nationell strategi kommer att ligga till grund för gemensamma insatser.
frs · GR12876 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:876 om barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att en förändring av bestämmelserna om barns förmögenhet i lagen om bostadsbidrag kan träda i kraft . Det gläder mig att kunna informera om att regeringen till överlämnar propositionen Vissa socialförsäkringsfrågor (prop. 2003/04: 96), vilken innehåller förslag om barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag. I propositionen föreslås att det vid beräkning av bostadsbidrag ska bortses från sådana tillgångar som barn fått genom gåva, testamente eller förmånstagarförordnande vid försäkring eller visst pensionssparande. Sådant undantag förutsätter att barnet förvärvat egendomen från någon annan än barnets förmyndare. Därutöver krävs att förvärvet är förenat med villkor som dels innebär att förmyndaren är skild från förmögenhetens förvaltning, utan bestämmanderätt för denne, dels anger vem som i stället ska utöva förvaltningen. Detsamma ska gälla avkastning av och sådant som trätt i stället för sådan egendom. Regeländringen föreslås träda i kraft och tillämpas på bostadsbidrag som avser tid för och därefter.
frs · GR12878 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:868 om befogenheter och 878 om förtroendet för har frågat mig på vilket sätt jag avser att tydliggöra befogenheter för att den ska få acceptans hos näringarna som berörs av besluten. har ställt en fråga med i princip samma innehåll. Den inrättade har fått en mycket angelägen uppgift att stärka djurskyddet i enlighet med de mål som satts upp i djurskyddslagen, bland annat om att djur ska skyddas mot onödigt lidande och sjukdom samt hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. beslutade att en ny djurskyddsmyndighet skulle inrättas. ändrade därmed regeringens tidigare förslag i proposition 2001/02:189 och utvidgade myndighetens ansvarsområde till att även omfatta livsmedelsproducerande djur. Enligt miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2002/03:MJU5 bör den nya bland annat ges möjlighet att, efter regeringens bemyndigande, bevilja tillstånd, meddela föreskrifter med mera. Beträffande myndighetens befogenheter uttryckte utskottet som sin mening att myndigheten bör ha det övergripande ansvaret för den centrala djurskyddstillsynen beträffande samtliga djur som omfattas av djurskyddslagen. har börjat sitt arbete i enlighet med beslut. Enligt sin instruktion ska , som central förvaltningsmyndighet inom djurskyddsområdet, bland annat särskilt följa och utvärdera tillämpningen av djurskyddslagen och, vid behov, föreslå ändringar av lagen eller av bestämmelser utfärdade med stöd av lagen samt meddela föreskrifter inom sitt ansvarsområde. Vid myndigheten ska finnas rådgivande organ, bland annat ett djurskyddsråd. I instruktionen anges att råden ska vara allsidigt sammansatta och innefatta representanter för myndigheter och organisationer. Eftersom myndigheten så inrättats har den ännu inte formellt hunnit bilda de rådgivande organen men den djurhållande näringen kommer att vara företrädd i såväl myndighetens djurskyddsråd som i dess råd för alternativa behandlingsmetoder. Liksom andra myndigheter ska följa verksförordningen, vilket bland annat innebär att innan den beslutar föreskrifter eller allmänna råd ska den noga överväga om detta är den mest ändamålsenliga åtgärden, utreda föreskrifternas eller de allmänna rådens kostnadsmässiga och andra konsekvenser samt ge bland annat organisationer och andra som kostnadsmässigt eller på något annat betydande sätt berörs tillfälle att yttra sig i frågan. Jag har fullt förtroende för att inom sitt givna ansvarsområde arbetar enligt de befogenheter som har beslutat och enligt vad som anges i myndighetens instruktion, regleringsbrev samt i verksförordningen, och att detta sker i en konstruktiv dialog med alla organisationer som berörs.
frs · GR12879 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:879 om personalminskning hos statliga arbetsgivare i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka att statliga jobb försvinner i . Jag besvarade samma fråga från Marcelind samt i frågestund . Bakgrunden till den nu aktuella frågan är bland annat farhågor om förändringar i lantmäteriets verksamhet. har lämnat sina förslag i sitt betänkande, Lantmäteriet @ nya vägar till ökad samhällsnytta SOU 2003:11. Utredningen remissbehandlas och kommer därefter att beredas på sedvanligt sätt. Självfallet kan jag inte nu föregripa regeringens ställningstaganden till utredningens förslag. I övrigt vill jag hänvisa till mitt förra svar från . Återigen @ jag delar oro över att orter som drabbas när statliga verksamheter av effektivitetsskäl måste dra ned på verksamhet. Men @ som jag sade i mitt förra svar @ jag både tror och hoppas att den aktiva regionala utvecklingspolitik som regeringen bedriver kommer att bidra till en positiv utveckling i . Jag kommer givetvis att följa utvecklingen i kommunen noga.
frs · GR12881 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:881 om skatt vid omarrondering har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att berörda markägare redan vid inledningen av en omarrondering kan ges besked i skattefrågan. Jag har , , svarat på motsvarande fråga (2002/03:1371). Jag hänvisar till svaret på den frågan.
frs · GR12882 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:882 om offentligt sparande har frågat mig hur nya riktlinjer för klassificering av fonderade pensionssystem påverkar formuleringen av mål för den ekonomiska politiken. Först vill jag säga att riktlinjer är ett principbeslut. Vad detta har för inverkan på klassificeringen av det svenska premiepensionssystemet i nationalräkenskaperna ska diskutera med . beslutade att det reformerade svenska ålderspensionssystemet inklusive premiereservdelen är en del av den offentliga sektorn. Jag utgår från att det är detta beslut som gäller. Det betyder att det nu inte finns någon anledning att ändra formuleringen av målet för överskottet i de offentliga finanserna.
frs · GR12883 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:883 om proposition om beredskap mot terroristdåd har frågat försvarsminister vilka åtgärder som avses att vidtas så att en proposition om de frågor som togs upp i 11-septemberutredningens betänkande kan lämnas till och behandlas . Ansvaret är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. terrordåden i har terrorismbekämpning varit en högprioriterad fråga för regeringen och för Säkerhetspolisen som är den myndighet i som har huvudansvaret för terrorismbekämpning. Mot denna bakgrund är det naturligtvis av yttersta vikt att kontinuerligt se över svensk beredskap och möjligheter för svenska myndigheter och organ att vidta relevanta åtgärder. 11-septemberutredningen var ett viktigt led i detta arbete. Vi fick där också klarhet i att våra myndigheters beredskap att hantera ett omfattande terroristattentat generellt sett är god. Utredningen lade fram förslag till ny lagstiftning. Dessa förslag har remissbehandlats och bereds nu inom . Frågorna är i flera fall komplicerade och griper in i andra pågående lagstiftnings- och beredningsprocesser. Handläggningen av utredningens förslag sker så skyndsamt som möjligt.
frs · GR12884 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:884 om uppklaring av våldtäktsbrott har frågat mig om jag avser att ta initiativ som kraftfullt ökar möjligheterna till uppklaring av våldtäktsärenden. I debatten har det bland annat framförts att en avgörande orsak till den låga uppklaringen av anmälda våldtäkter skulle vara polisens attityder gentemot offren. Det finns säkert fall där detta kan vara en förklaring, men jag vet att polisen i allmänhet arbetar mycket professionellt i handläggningen av sexualbrott. De flesta poliser har både kunskap och förståelse för den svåra situation som offren befinner sig i. Flera kvinnoorganisationer jag har träffat menar att polisens bemötande av utsatta kvinnor utvecklats mycket positivt . Jag vet att motsvarande utveckling skett inom åklagarväsendet. Men så länge det förekommer att våldtagna kvinnor känner sig illa bemötta av företrädare för rättsväsendet är det självklart ett problem. Regeringen har därför i det regleringsbrev som beslutades gett i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa ett professionellt bemötande av utsatta kvinnor, till exempel offer för sexualbrott. Motsvarande uppdrag finns för övrigt i regleringsbrevet för . Enbart bristande förståelse för offrens situation är emellertid en alltför ensidig förklaring till varför så få anmälda våldtäkter leder till åtal. Våldtäkt är en av flera brottstyper där ofta ord står mot ord och den tekniska bevisningen, där sådan finns, inte entydigt pekar i den ena eller andra riktningen. Bakom statistiken ligger till exempel anmälningar som görs långt efter att övergreppet skett och där offret inte kan uppvisa några fysiska skador eller andra bevis. Våldtäkter sker också ofta helt utan vittnen. Detta är faktorer som försvårar utredningsarbetet, oavsett vilket slags brott det rör sig om. Den brottsutredande verksamheten inom polisen ska därför utvecklas ytterligare så att fler brott kan leda till lagföring, och det gäller inte bara sexualbrott. Det handlar till exempel om förbättrade förstahandsåtgärder, däribland förhör i omedelbar anslutning till brottstillfället, spårsäkring på brottsplatsen och dokumentation av målsägandens skador @ för att på så vis öka kvaliteten i brottsutredningarna. Polisen måste också verka för färre överlämnanden av ärenden mellan olika handläggare för att korta genomströmningstiderna och minimera risken att viktig information försvinner på vägen. Jag vill också framhålla att det inom pågår ett arbete för att polisen ska kunna ges effektivare verktyg i den utredande verksamheten. Exempelvis utreds nu frågan om utökade möjligheter att använda DNA-analyser som ett verktyg i den brottsutredande verksamheten. Därutöver har regeringen satsat mycket stora ekonomiska resurser på polisen . har polisens anslag ökat med nästan 2,2miljarder kronor, vilket bland annat har lett till en ökning av såväl antalet poliser som civilanställda. Som statsministern uttalade i partiledardebatten för sedan är regeringen inställd på att dessa satsningar ska fortsätta.