ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121452 · 2004-08-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1452 om regeringens utnämningspolitik har frågat statsminister vilka motiv regeringen anför till stöd för att utnämningsmakten brukas för att besätta för samhällsnyttan centrala och viktiga ämbeten, som bland annat fodrar saklighet och opartiskhet, med personer som i fråga om politisk bakgrund till dominerande del uppvisar socialdemokratisk sådan. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Förtjänst och skicklighet är och förblir de två helt avgörande kriterierna när regeringen utser chefer för statens myndigheter och bolag. Oavsett bakgrund och partifärg gäller sakliga grunder vid tillsättandet av statliga tjänster. Sålunda har regeringen vid åtskilliga tillfällen även utsett till exempel landshövdingar och generaldirektörer med annan politisk bakgrund än socialdemokratisk. Förklaringen till att åtskilliga socialdemokrater innehar uppdrag inom den statliga sektorn kan vara att många inom politiska ledningar har utvecklat en hög kompetens att leda offentlig verksamhet. Vanligtvis har det sin bas i till exempel ett uppdrag som statssekreterare. Efter av framgångsrik verksamhet brukar de i regel gå vidare inom statsförvaltningen. Politisk bakgrund bör inte ligga uppdragstagaren till last vid tillsättandet av statliga uppdrag utan räknas som en merit bland andra.
frs · GR121453 · 2004-08-20 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1453 om åldersgräns för gymnasiestudier har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att tillse att regeringens intentioner för det individuella programmet följs. hänvisar i sin fråga till en artikel i , i vilken det uppmärksammas att en elev i kommun nekas plats i gymnasieskolan med hänvisning till att han är överårig eftersom han kommer att fylla innevarande år. Eleven i fråga hade, enligt vad uppger, genomfört sina studier på ett individuellt program och ville nu fortsätta sina studier på gymnasieskolans byggprogram. Det främsta syftet med ett individuellt program är, som också påpekar, att eleven ska gå över till och slutföra studierna på ett nationellt eller specialutformat program. Regeringen har i den till överlämnade propositionen Kunskap och kvalitet @ elva steg för en utveckling av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) redovisat förslag som syftar till en kvalitativ utveckling av gymnasieskolan. Bland annat diskuterar regeringen behovet av att införa en lagreglerad rätt till studier på heltid för elever med individuella program. Detta i syfte att öka kvaliteten, övergångsfrekvensen och därmed också andelen elever som slutför en fullständig gymnasieutbildning. Regeringen återkommer med förslag till lagreglering och finansiering av detta utökade kommunala åtagande i den kommande budgetpropositionen. Enligt skollagen (1985:1100) har en elev, som tagits in och påbörjat en gymnasieutbildning på ett nationellt eller specialutformat program, rätt att slutföra densamma. Utbildningen i gymnasieskolan är enligt 5kap. 1§ samma lag avsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning, eller motsvarande, fram till och med det första kalenderhalvåret de fyller . Det är således här som lagstiftaren dragit gränsen för rätten till en utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan. fråga rör just denna gräns mellan ungdoms- och vuxenutbildning, det vill säga när rätten till en utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan upphör för att ersättas med en möjlighet att läsa en gymnasieutbildning på komvux. Inom den kommunala vuxenutbildningen erbjuds inte överallt samtliga kurser i de yrkesämnen som förekommer i gymnasieskolan. 17§ skollagen framgår dock att kommunerna ska sträva efter att erbjuda en utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. I flera kommuner finns bra exempel på framgångsrik samverkan mellan gymnasieskolan och komvux, där ambitionen är att erbjuda ett rikt urval av kurser i till exempel yrkesämnen. För elever som på grund av ålder inte har rätt att söka ett nationellt program i gymnasieskolan när de slutfört sina studier på ett individuellt program är det, enligt min mening, viktigt att det finns en fungerande samverkan mellan gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen som främjar flexibilitet för eleven. I sammanhanget ska påpekas att personer med kort utbildning, enligt 3kap. 8§ förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning, ska prioriteras i de fall ett urval måste ske på grund av att antalet sökande överstiger antalet platser.
frs · GR121455 · 2004-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1455 om satsning på klimatinformation har frågat mig om jag avser att ge i uppdrag att inleda en ny satsning på klimatinformation. Uppfattningen att ökad kunskap om klimatfrågorna bland allmänheten är av stor betydelse delar jag med . Kunskap om klimatförändringarnas orsaker och verkan är en förutsättning för en ökad medvetenhet om de åtgärder som krävs för en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringen pekade 2001 på behovet av satsningar för ökad kunskap i den svenska klimatstrategin och fick i uppdrag att genomföra en omfattande kampanj för ökad kunskap om klimatfrågorna. Som påpekar visar de utvärderingar som gjorts av denna stora informationssatsning att kampanjen lett till en ökad medvetenhet om klimatfrågor bland allmänheten. Klimatkampanjen i sig är avslutad, men detta innebär inte att dess effekter upphört och jag delar frågeställarens påpekande om vikten av att den kompetens som byggdes upp under arbetet tas till vara. Det är därför glädjande att utvärderingen av kampanjen kunnat konstatera att erfarenheterna förvaltas inom det breda nätverk av bland annat myndigheter, kommuner, utbildningsväsendet, frivilligorganisationer och näringsliv som samverkade i kampanjen, och att fördjupade och förbättrade samarbeten fortsatt att utvecklas mellan aktörerna. arbete med kunskapsspridning till allmänheten har även rönt uppmärksamhet internationellt och genom utbyte kan erfarenheterna från klimatkampanjen tas till vara även utanför landets gränser. Regeringen avser att presentera en proposition för angående det fortsatta klimatarbetet. Propositionen kommer att utgår från den kontrollstation av klimatstrategin som genomförs . Ökad kunskap om klimatfrågorna bland allmänheten är en viktig del i den svenska klimatstrategin som kommer att beaktas i samband med propositionen. Frågan om anslag och uppdrag för behandlas i samband med budgetarbetet och jag kan därför nu inte närmare kommentera fråga i denna del.
frs · GR121456 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1456 om polisers vapenprov har frågat om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av de skillnader som förefaller finnas mellan olika län i synen på polisens skjutvapenprov. All befattning med vapen är allvarlig och det är därför rimligt att samtliga polismyndigheter har gemensamma rutiner för hur reglerna ska tillämpas. Poliser som bär vapen ska naturligtvis ha en gedigen kompetens i att använda dem. Det gäller både skjutskicklighet och kunskaper i det regelverk som styr polisens användning av vapen. För att poliserna ska uppnå tillräcklig duglighet övar de med tjänstevapnen dels vid instruktörsledda tjänsteskjutningar, dels vid andra tillfällen i samband med tjänstgöring. skärpte dessutom de föreskrifter och allmänna råd som gäller på området. Förändringarna gällde huvudsakligen ett införande av krav på fortbildning, kontinuerliga kompetensprov och åtgärder som ska vidtas mot de poliser som inte klarar kompetenskraven. arbetar i dialog med polismyndigheterna för att fortsätta förbättra rutinerna för polisens vapenhantering.
frs · GR121457 · 2004-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1457 om landshövdingars förordnandetid har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ så att specifika betingelser kan tas med i bedömningen när förordnandetiden för en landshövding har löpt ut för att därmed möjliggöra en förlängning av förordnandet. exemplifierar med situationen i . I broschyren Regeringens chefspolicy @ Kvalitet i den statliga chefsförsörjningen redovisar regeringen sin policy för en aktiv statlig chefsförsörjning. Policyn har myndighetschefer @ generaldirektörer, landshövdingar med flera @ och överdirektörer som främsta målgrupp, då dessa utnämns av regeringen. Chefspolicyn beskrivs utförligt i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136). Regeringen framhåller i sin chefspolicy att rörlighet bland myndighetschefer bör eftersträvas samt att tidsbegränsade anställningar är ett instrument för att främja rörlighet och för att vid behov avveckla myndighetschefer. Vid nyanställning bör en myndighetschef utses för en period av . Fortsatt anställning vid samma myndighet bör normalt begränsas till högst . Grunderna för regeringens rörlighetspolicy lades fast i så kallade verksledningsbeslut (prop. 1986/87;99, bet. 1986/87KU 29, rskr. 1986/87:226). I propositionen konstaterade regeringen, med stöd av forskningen, att rörlighet och cirkulation i chefsbefattningar är utvecklande för såväl verksamhet som individ. Regeringen menade att myndighetschefsrollen framöver skulle kunna inrymma perioder av chefskap för olika verksamheter åtföljda eller avbrutna av kvalificerade uppdrag eller tjänstgöring på andra krävande poster i förvaltningen. Med utgångspunkt i den redovisade policyn prövar regeringen i varje enskilt fall huruvida fortsatt anställning på den aktuella myndigheten eller anställning i annan verksamhet är det mest lämpliga för den enskilda myndighetschefen. En sådan individuell prövning kommer också att göras vad gäller landshövdingen i , vilken nu är inne på sin andra anställningsperiod.
frs · GR121458 · 2004-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1458 om svensk trupp till har ställt en fråga till statsminister om statsministern "avser att ta svenskt initiativ till en FN-styrka till för att avbryta folkmordet och skydda flyktinglägren". Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag delar och omvärldens upprördhet över den allvarliga situationen i . Våldet visar inga tecken på att avta, medan sjukdomar och undernäring ökar. Behovet av humanitär hjälp är omfattande. Förbrytelserna i är både i sin art och i sin omfattning närmast ofattbart grymma. Det som pågår är en humanitär katastrof och brott mot mänskligheten. Det är naturligtvis regeringen i som har huvudansvaret för att förhindra dessa brott. Omvärlden har dock en skyldighet att agera, när nu inte verkar ta sitt ansvar. Hur man än betecknar den humanitära katastrofen måste den omedelbara prioriteten vara att få stopp på förbrytelserna, att rädda liv och att förhindra ytterligare mänskligt lidande. Från svensk sida arbetar vi för att hela det internationella samfundet @ FN, EU och Afrikanska unionen @ ska samverka i sina insatser och påtryckningar för att få att agera. Den afrikanska unionens ledarskap i Darfurkrisen är välkommet och får aktivt stöd av det internationella samfundet. EU har spelat en viktig roll genom att finansiera och på andra sätt bidra till de förhandlingar om vapenstilleståndsavtal som tecknades och till den observatörsmission som leds av Afrikanska unionen. EU bidrar till missionen med finansiering och tolv observatörer, varav en från . Inom EU pågår diskussioner om vilka ytterligare stödjande insatser EU skulle kunna bidra med. har bidragit med till humanitära biståndsinsatser i . Vidare har svarat på FN:s appell för nödlidande i med , som kan användas i . Totalt har vi alltså ställt till förfogande för . har för avsikt att bidra med ytterligare . har dessutom personal på plats för att arbeta med och flyktingmottagningen i . Vid sidan om detta bidrar med 1miljon kronor i direkt stöd till Afrikanska unionen. På högsta nivå hanteras krisen i av . Genom den resolution som säkerhetsrådet antog , införs ett vapenembargo mot Janjavidmilisen. Där krävs även att uppfyller sitt åtagande att avväpna milisen. Om så inte sker kommer säkerhetsrådet att överväga andra åtgärder, till exempel riktade sanktioner, mot . I resolutionen ställs också krav på att alla förövare ska straffas. Den sudanesiska regeringens svar på resolutionen kommer att vara vägledande för omvärldens agerande. Om den sudanesiska regeringen inte lever upp till kraven, måste världssamfundet vidta ytterligare åtgärder. FN har klassificerat situationen som ett hot mot internationell fred och säkerhet under kapitel VII, vilket ger säkerhetsrådet möjlighet att, som en sista utväg, vidta militära tvångsåtgärder för att stoppa övergreppen. kommer , tillsammans med det internationella samfundet, att fortsätta sätta press på regeringen i och enträget arbeta vidare för att bidra till en lösning av konflikten och därmed lindra situationen för de drabbade @ det sudanesiska folket.
frs · GR121459 · 2004-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1459 om tunnel mellan och har frågat statsminister vad han avser att vidta för åtgärder för att driva på byggandet av en fast förbindelse mellan och . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen överlämnade propositionen Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004@2015 till . Propositionen innehöll ett förslag till planeringsram för järnvägsinvesteringar under perioden 2004@2015 på , samt en redogörelse för vilka utbyggnader som ska genomföras inom denna ram. Propositionen hade föregåtts av en planeringsprocess som involverade statliga myndigheter, kommuner, regioner och andra intressenter och som avslutades med att regeringen fastställde den nationella banhållningsplanen för perioden 2004@2014. biföll regeringens förslag i propositionen. Regeringen har tvingats till hårda prioriteringar inom ramen för den nationella banhållningsplanen på . Styrande för regeringens prioriteringar har varit de transportpolitiska målen. En tunnel mellan och inryms ej i banhållningsplanen för 2004@2015. Planen innebär i övrigt att stora förbättringar kommer att göras av järnvägssystemet i , bland annat genom utbyggnaden av Hallandsåstunneln och i .
frs · GR121460 · 2004-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1460 om har frågat mig när jag avser att ta initiativet till att sälja ut . Frågan ställs mot bakgrund av att redovisat ett försämrat resultat i jämförelse med och att intressebolaget group visar på förlust samma kvartal. Statens ägarintressen i är långsiktigt. Jag har därför inte för avsikt att verka för en utförsäljning av på basis av en delårsrapport.
frs · GR121461 · 2004-08-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1461 om merkostnadsersättning för glutenintoleranta har frågat mig om jag avser att verka för stöd och ersättning för specialkost som kan jämställas med annan medicinsk behandling. En rapport som behandlar speciallivsmedel för barn och vuxna bereds inom . När rapporten är slutförd kommer förslagen att skickas ut på remiss till berörda instanser.
frs · GR121462 · 2004-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1462 om samernas rättigheter har frågat mig när kommer att ratificera konvention om urbefolkningarnas rättigheter. Konventionen trädde i kraft och har 14 länder anslutit sig, däribland och . I pågår ett arbete liknande det i om förberedelser inför en anslutning. Regeringen tillkallade 1997 en särskild utredare med uppgift att utreda frågan om kan ratificera konventionen och vilka åtgärder som i sådant fall är nödvändiga för att ska kunna efterleva bestämmelserna. Utredarens bedömning är att kan ansluta sig till konvention först sedan ett antal åtgärder som rör samernas rätt till mark blivit genomförda (SOU 1999:25). Det handlar främst om att identifiera gränserna för de områden som avses i konventionens artikel 14, klarlägga omfattningen av samernas jakt- och fiskerätt samt stärka samernas skydd mot inskränkningar i renskötselrätten. Utredaren räknar med att detta är en process som tar . Regeringen tillsatte en med uppgift att utreda omfattningen av den mark där renskötselrätt föreligger. I uppgiften ingår att fastställa i vilken omfattning som samerna traditionellt innehar mark respektive nyttjar mark tillsammans med andra så som anges i artikel 14 i . Kommissionen ska redovisa sitt arbete men har begärt förlängd tid för sitt uppdrag. har utrett frågorna om ökat skydd mot inskränkningar i renskötselrätten. Kommitténs betänkande (SOU 2001:101) har remissbehandlats och bearbetas nu i . Sedan regeringen tillsatt en särskild utredare som bland annat så långt det är möjligt ska klarlägga grunderna för och omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen är samtliga rekommendationer under beredning. Uppdraget ska redovisas . Som jag uttryckt i tidigare sammanhang är det min ambition att ska ratificera så fort det låter sig göras. För del medför en anslutning till konventionen att olika rättigheter påverkas med avseende på ett markområde som motsvarar en tredjedel av yta. Ett beslut i en fråga av sådan betydelse kan naturligtvis inte hastas fram. En förutsättning för att ratificera konventionen är också att regeringen först inhämtar godkännande. Inför ställningstagande måste samtliga frågor kring de rättsliga konsekvenserna av en anslutning vara utredda. Dessutom måste de förslag till lagändringar som blir nödvändiga ha utarbetats. Som framgår av redogörelsen ovan har ett omfattande utredningsarbete satts i gång för att ta fram underlag till dessa överväganden. Resultatet av detta utredningsarbete måste avvaktas innan en proposition med godkännande av konventionen kan utarbetas. Dessutom krävs ett grundligt arbete för att så långt det är möjligt förankra de kommande förslagen till reglering av markfrågorna, såväl hos den samiska befolkningen som hos andra berörda grupper.
frs · GR121463 · 2004-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1463 om bristen på övervakare har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkra en tillräcklig tillgång på lekmannaövervakare. Först och främst vill jag betona att alla personer som ska stå under övervakning har en övervakare. För varje person som ska ha en övervakare görs en individuell bedömning av förutsättningarna för och behovet av en lekmannaövervakare. För de personer som inte kan eller bör få en lekmannaövervakare förordnas i stället en kriminalvårdstjänsteman som övervakare. Tillgången på lekmannaövervakare varierar över landet. Jag håller med om att det är beklagligt att det inte finns lekmannaövervakare till alla som borde få en sådan övervakare. Kriminalvården har dock både på central och lokal nivå ett nära och väl fungerande samarbete med för att öka nyrekryteringen och förbättra utbildningen och stödet till lekmannaövervakare. Lekmannaövervakarnas insatser med att hjälpa och stödja den dömde är av stor betydelse för att främja anpassningen i samhället och därigenom minska återfallen i brott. Det personliga engagemang och intresse som lekmannaövervakare har är ett viktigt komplement till det stöd som erbjuds inom ramen för ett tjänstemannaansvar. Jag ser därför positivt på det arbete som kriminalvården bedriver för att öka antalet lekmannaövervakare.
frs · GR121465 · 2004-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1465 om daliternas situation i har frågat mig vad jag avser att göra för att internationellt uppmärksamma daliternas situation i . tar upp en angelägen fråga. Respekten för de mänskliga rättigheterna är central i utrikespolitik. Diskriminering och förtryck kan aldrig accepteras, vare sig det sker på basis av etnicitet, kön, religion eller något annat. Alla ska omfattas av principen för icke-diskriminering, och såväl i den svenska utrikespolitiken som i utvecklingssamarbetet med andra länder arbetar för att motverka diskriminering och förtryck. Främjande av de mänskliga rättigheterna och satsningar på utbildning, miljö, kvinnans ställning i samhället etcetera utgör alla viktiga element i strävan att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Tillsammans med andra utsatta minoritetsgrupper i utgör daliterna en viktig målgrupp för utvecklingssamarbete med . finansierar via Sida två projekt till stöd för daliterna. Sida stöder ett demokrati- och decentraliseringsprojekt på den indiska landsbygden. Genom att finansiera utbildning av valda representanter, framför allt kvinnor medverkar Sida via (Participatory Reasearch In ) till att systemet med byråd (panchayats) ska fungera. av de tre miljoner valda byrådsrepresentaterna är daliter och en tredjedel av dem är kvinnor. I ett integrerat water resource management project medverkar Sida till att trygga daliternas vattenrättigheter samt till att trygga uppehället för dalitkvinnor. Via ett nätverk av NGO:er har Sida 2003 stöttat ett program i delstaten . Programmet arbetar med frågor som rör reproduktion och barnhälsa i byar där daliter utgör en hög andel av befolkningen. Sida utreder om nätverket ska få stöd även under den andra programperioden. omarbetar inriktningen för det svenska utvecklingssamarbetet med , och i den nya inriktningen kommer övergripande rättighetsaspekter att ges ökat utrymme. Därmed kommer även marginaliserade daliters rättigheter att främjas. Även i fortsättningen kommer den att stödja mest behövande, och sträva efter att förtryck och diskriminering upphör. Den nya regeringen i har sagt sig vara angelägen om att förbättra daliternas situation genom olika projekt. Såväl bilateralt som multilateralt betonar i samtal med vikten av respekt för principen om icke-diskriminering. Situationen för de mänskliga rättigheterna kommer även under toppmötet mellan och innevarande år att utgöra en viktig del av diskussionerna.
frs · GR121466 · 2004-08-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1466 om stängning av det analoga marknätet har frågat mig om jag har låtit göra någon beräkning av hur många hushåll som blir utan tillgång till TV eftersom de inte klarar att skaffa en digital-TV-box efter släckningen av det analoga marknätet. beslutade att den marksända televisionen ska övergå till digital teknik och att de analoga marksändningarna ska ha upphört . fattade beslut om att det digitala marknätet ska byggas ut så att de digitala sändningarna från SVT och UR har samma räckvidd som företagens analoga marksändningar. tillsatte regeringen en kommission, (Ku 2004:04), med uppdrag att förbereda skiftet från analoga till digitala marksändningar. Kommissionens uppdrag är att i nära kontakt med organisationer som företräder olika konsumentgrupper, med berörda myndigheter samt med organisationer och företag inom de branscher som påverkas av omställningen, planlägga och följa omställningen. En av kommissionens viktigaste uppgifter är att samordna informationen till befolkningen om övergången. Sedan beslutade om nedsläckning av det analoga marknätet har en dramatisk utveckling på marknaden för digitalboxar skett. Vi har fått enkla så kallade folkboxar som , innan en nedsläckningsplan har presenterats, kostar under 1000kr. Priserna kommer med all sannolikhet att falla ytterligare, och boxar i olika prislägen och med en rad olika tekniska funktioner kommer att finnas tillgängliga för konsumenterna. Övergången till digitala marksändningar kommer att påverka många i . Stora ansträngningar kommer att göras för att se till så att de TV-tittare som är direkt berörda av övergången drar nytta av de fördelar som den nya tekniken för med sig. Jag har fullt förtroende för att kommer att följa utvecklingen noga för alla konsumentgrupper och också genomföra de undersökningar som kommer att behövas.