ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12502 · 2004-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:502 om den integrationspolitiska maktutredningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att återställa förtroendet för den integrationspolitiska maktutredningen. Efter den kritik mot utredningen som nämner i sin fråga förklarade för mig att han inte önskade fortsätta som utredare. Jag har därefter haft ett flertal samtal med och och har kommit fram till följande lösning. kommer att senast slutföra fyra rapporter inom den integrationspolitiska maktutredningen. Därefter avvecklas utredningen. Det forskningsprogram som i övrigt påbörjats inom utredningen kommer att läggas fram som självständiga forskarrapporter i den så kallade departementsserien under detta år. På detta sätt tar vi tillvara resultaten från det arbete som har utförts inom den integrationspolitiska maktutredningen. Avsikten är vidare att regeringen ska besluta om direktiv för en ny utredning om diskriminering, makt och inflytande tidigt i vår samt att ska förordnas som särskild utredare för den nya utredningen. Med denna lösning förväntar jag mig att de integrationspolitiska maktfrågorna kommer att få en allsidig belysning.
frs · GR12503 · 2004-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:503 om polisens personalförsörjning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka antalet poliser i aktiv tjänst. Jag är helt överens med om att vi behöver fler poliser. Detta har jag också arbetat för sedan jag tillträdde som justitieminister . Vi börjar nu se resultatet av de satsningar som regeringen gjort på polisen genom att vi får alltfler poliser och civilanställda. Under innevarande år kommer ökningstakten att trappas upp ytterligare. Enligt () prognos kommer antalet poliser, efter den examination som äger rum /05, att uppgå till ca 17000. Det innebär en nettoökning på drygt 900 poliser . Vi får heller inte glömma bort att antalet civilanställda inom polisen har ökat med nästan 900 personer . Det är en betydande resursökning som ofta glöms bort i den här diskussionen. Utöver att tillföra ny personal, vilket är nog så viktigt, måste vi också ta hand om dem som redan finns i organisationen. Det handlar bland annat om att få ner sjuktalen. Jag vet att såväl RPS som de lokala polismyndigheterna arbetar mycket aktivt med detta. Men framgångsrik polisverksamhet handlar inte bara om resurser. Polisen måste också ständigt utvecklas och effektiviseras inom de resursramar som står till buds. Det är mot detta vi i högre grad måste rikta vårt fokus i stället för att alltför ensidigt koncentrera oss på antalet poliser.
frs · GR12504 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:504 om vård av tortyrskadade har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att ett nationellt uppdrag i samverkan med frivilligorganisationer för kunskapsutveckling och stöd på området som rör vården av tortyrskadade och på andra sätt traumatiserade flyktingar ska kunna förverkligas. Det svenska sjukvårdssystemet är så uppbyggt att det är huvudmännen som ansvarar för hur hälso- och sjukvården organiseras och finansieras. Enligt en överenskommelse mellan staten och lämnas statlig ersättning för viss vård till asylsökande med flera. Behandlingen av trauma- och tortyrskadade asylsökande och flyktingar sker till stor del inom den psykiatriska vården. Det finns därtill ett antal enheter och institutioner inom svensk hälso- och sjukvård som specialiserat sig på att erbjuda vård och behandling till personer som utsatts för tortyr och trauma eller andra våldshandlingar. Sådan vård erbjuds exempelvis på Kris- och traumacenter vid i , vid Flyktingcenter i tillhörande och på Flyktingmedicinskt centrum vid samt på flera andra platser i landet. Vidare har Svenska Röda Korset på ett antal orter särskilda centra för behandling av krigsskadade och torterade flyktingar. Det finns således mycket kunskap om vård och behandling av tortyrskadade och det är angeläget att denna kunskap sprids till dem som på olika sätt kommer i kontakt med asylsökande eller flyktingar. Här har också frivilligorganisationerna stor betydelse och jag tror det finns förutsättningar för ett utvecklat samarbete i syfte att ta till vara och utveckla organisationernas engagemang. Därmed inte sagt att myndigheterna inte ska ta sitt ansvar, utan frivilligorganisationernas roll är ett värdefullt komplement till myndigheternas insatser. Former för ett utvecklat samarbete mellan till exempel , kommuner, landsting och frivilligorganisationer är inte en fråga för staten i första hand utan bör ta sin utgångspunkt i ett lokalt eller regionalt perspektiv. Jag uppskattar högt det djupa engagemang som genom frivilligorganisationerna kommer asylsökande till godo. Min bedömning är dock att ett utvecklat samarbete mellan berörda parter kan ske utan att regeringen formulerar ett nationellt uppdrag. Samverkan med frivilligorganisationer måste i första hand ske ute i landstingen.
frs · GR12505 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:505 om bemötande av asylsökande kvinnor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att kvinnors asylskäl och utlänningslagens 3kap. 3§ får större genomslag i asylhanteringen. Både och har tillgång till en omfattande rapportering angående situationen i de asylsökandes hemländer. De har dessutom mycket goda möjligheter att genom flera kanaler söka detaljerad kunskap om särskilda frågor, däribland förekomsten av omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning i dessa länder. Jag kan nämna att UD:s årliga rapporter om mänskliga rättigheter innehåller särskilda avsnitt om kvinnors ställning. Ambassaderna har uppmanats att i underlagen till rapporterna uppmärksamma till exempel lagstiftning om våld mot kvinnor samt brister i lagstiftningen och dess genomförande. har på regeringens uppdrag utarbetat riktlinjer för hur kvinnors skyddsbehov bättre ska uppmärksammas i asylprocessen. Verket redovisade , också på regeringens uppdrag, hur genomförandet av riktlinjerna har skett och ska bedrivas framöver. Det framgick av redovisningen att genomförandet av riktlinjerna har skett med olika hastighet i olika regioner. Jag anser det vara viktigt att arbetet fullföljs så att alla regioner befinner sig på samma nivå. Jag vet att verket arbetar vidare med utbildningsinsatser när det gäller genusrelaterade frågor. Det finns anledning att även i fortsättningen noga följa detta arbete. Jag vill i sammanhanget också nämna den utredning som regeringen tillsatt för att föreslå författningsändringar som är nödvändiga för att personer som känner en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ska kunna betraktas som flyktingar enligt Genèvekonvention. Utredningen kommer bland annat att analysera olika situationer vilka kvinnor kan drabbas av och som kan åberopas som asylskäl. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag .
frs · GR12507 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:507 om mänskliga rättigheter i har frågat statsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta under sin resa till för att tillse att respekterar och andra singaporianers mänskliga rättigheter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det finns inskränkningar och brister i det politiska systemet i . Dessa brister gäller främst de demokratiska spelreglerna, straffpåföljder samt yttrande- och pressfrihet. Valsystemet och reglerna för politisk verksamhet begränsar allvarligt oppositionspartiernas möjligheter till politiskt inflytande. Massmedierna kontrolleras indirekt av regeringen och kritik mot densamma förekommer . En viss trend mot ett öppnare debattklimat har emellertid kunnat noteras. Däremot står sig relativt väl när det gäller medborgarnas ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. för också en politik för att motverka diskriminering av människor på grund av etnisk härkomst, religion och kön. har dock inte ratificerat samtliga internationella konventioner om de mänskliga rättigheterna. Från svenskt håll stöds på olika sätt en process för ökad demokratisering. Detta arbete tar sig många uttryck och sker på olika nivåer, där den bilaterala dialogen är en del och det civila samhällets arbete fyller en annan viktig funktion. Oppositionspolitikern , generalsekreterare för () har besökt och har då bland annat sammanträffat med tjänstemän inom . Ett annat exempel var den internationella ungdomskonferens för demokrati som genomfördes i i nära samarbete med svenska politiker och organisationer . Under statsministerns besök i tidigare tog han upp frågan om respekten för de mänskliga rättigheterna, inklusive frågan om dödsstraff, i sina samtal med företrädare för den singaporianska regeringen. Jag kan försäkra att den delar engagemanget rörande mänskliga rättigheter i . Jag vill i sammanhanget betona att stöd från organisationer och föreningar med engagemang för demokratifrågor i har stor betydelse i detta arbete.
frs · GR12508 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:508 om 300-årsjubileet av födelse har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att få till stånd en nationell samordning av 300-årsjubileet av födelse. är det föddes. är en av internationellt mest kända vetenskapsmän. I synnerhet inom den anglosaxiska världen är han ett stort namn och kanske i vissa avseenden mer känd än i . Det första , , bildades bara efter död. Som skriver i sin fråga planeras firande på flera orter i landet. Det finns flera sällskap och organisationer som vårdar minnet av och hans gärningar, och jag är övertygad om att flera av dem var och en skulle ha god kapacitet att klara en eventuell nationell samordning av firandet. Jag finner att en nationell samling kring 300-årsjubileet av födelse inte i första hand är en angelägenhet för regeringen.
frs · GR12510 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:510 om småföretagens lönsamhet och 516 momsregler som slår mot småföretag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för småföretag som uppger att de med de nuvarande reglerna för inbetalning av mervärdesskatt får likviditetsproblem. har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att skapa ett inbetalningssystem för mervärdesskatt som är anpassat till nuvarande betalningstider för att lindra småföretagens problem. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag lämnar ett gemensamt svar på de ställda frågorna eftersom de rör samma sakförhållanden. Frågorna har ställts mot bakgrund av en rapport från Företagarna av vilken det framgår att av undersökta småföretag (företag med mindre än 50 anställda) anger att de tvingats betala in mervärdesskatt innan de fått betalt av kunden och att av företagen anger att mervärdesskattereglerna vållat dem likviditetsproblem. Reglerna om inbetalning av mervärdesskatt innebär att mervärdesskatt, utom för de minsta företagen, ska inbetalas mellan 40 och efter att en faktura har bokförts enligt god redovisningssed. Det exakta antalet dagar beror på när den aktuella fakturan i varje enskilt fall ställs ut. De minsta företagen @ företag med beskattningsunderlag som inte överstiger eller företag som i sin redovisning bokför enligt kontantmetoden @ berörs normalt inte av dessa regler. De deklarerar årets mervärdesskatt i inkomstdeklarationen respektive deklarerar mervärdesskatten först i skattedeklarationen för den period då kunden betalar fakturan. De företag som tillåts redovisa enligt kontantmetoden är företag med en nettoomsättning på högst 20 prisbasbelopp (786000kr för ) och som inte är skyldiga att upprätta årsbokslut eller årsredovisning. Kontantmetoden får även tillämpas av företag som endast har ett mindre antal fakturor och fordringar respektive skulder som inte uppgår till avsevärda belopp. undersöks möjligheten att utöka användningen av kontantmetoden för små enskilda näringsidkare. har i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv, SOU 2002:74, föreslagit att reglerna för redovisningstidpunkten för utgående och ingående mervärdesskatt ska ändras. Ett flertal remissinstanser har påtalat att reglerna bör utformas så att de små företagens situation förbättras. får skattekontrollen inte försvåras. analyseras resultatet av remissomgången. Mot bakgrund av pågående arbete och att beredningen av förslag inte är avslutad är jag inte beredd att nu göra några ytterligare uttalanden med anledning av de ställda frågorna.
frs · GR12511 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:511 om ändrade skatteregler har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svenskar som arbetat utomlands inte ska bli skattebrottslingar på grund av att de inte vet om eller kan få fram information om de pensionsrätter som de har utomlands hos tidigare arbetsgivare. Frågan är ställd mot bakgrund av en ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel som trädde i kraft . Avkastningsskatten avser att beskatta den årliga avkastningen på pensionsmedel och sparande i försäkringar. Skattskyldig till avkastningsskatt är bland annat svenska livförsäkringsföretag och utländska livförsäkringsföretag som bedriver försäkringsrörelse från fast driftställe i . I fråga om kapitalförsäkringar tecknade utomlands är det i stället innehavaren av försäkringen som är skattskyldig till avkastningsskatt. Ändringen i lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel innebär att den som har panträtt i en kapitalförsäkring tecknad utomlands i vissa fall jämställs med innehavare av försäkringen och att denne då är skattskyldig till avkastningsskatt. Om pantförskrivningen sker för att garantera en pensionsutfästelse är panträtten en del av det pensionsavtal som ingåtts mellan arbetstagaren och arbetsgivaren. Några svårigheter för panthavaren att få information om pantens värde kan svårligen förutses. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder i denna fråga.
frs · GR12512 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:512 om konsekvenser av ändrade skatteregler har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att det inte ska bli svårare att byta arbetsgivare eftersom det numera inte går att ta med sig pension från den ena arbetsgivaren till nästa. Frågan är ställd mot bakgrund av de ändrade skattereglerna om avdragsrätt vid övertagande av ansvaret för pensionsutfästelser som trädde i kraft . Det finns flera olika sätt att hantera intjänad pension vid byte av arbetsgivare. Ett vanligt sätt är att det utfärdas ett så kallat fribrev. En annan möjlighet är att arbetsgivaren överlåter ansvaret för pensionsutfästelsen till den nya arbetsgivaren. Den begränsning av arbetsgivarens avdragsrätt för ersättning vid överlåtelse av ansvaret för pensionsutfästelser som införts innebär att avdrag endast får ske när näringsverksamhet övergår till en ny arbetsgivare som också tar över ansvaret för pensionsutfästelsen. Några inskränkningar i arbetstagarens möjligheter att byta anställning innebär däremot inte avdragsbegränsningen. Jag avser inte att vidta några åtgärder i denna fråga.
frs · GR12513 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:513 om spelföretagens marknadsföring har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att få ordning på spelbolagens marknadsföring och därmed förhoppningsvis även förhindra att de internationella spelbolagen helt lagligt kan komma att etablera sig på den svenska spelmarknaden. Regeringen kommer att tillsätta en utredning som ska se över utvecklingen på spelområdet. Jag finner därför inga skäl att vidta några förändringar innan utredningen presenterat sitt förslag.
frs · GR12514 · 2004-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:514 om utbyggnad av har frågat mig när jag avser att tidsbestämma utbyggnaden av mellan och . Bakgrunden till frågan är den överenskommelse om tidigareläggning av vissa infrastrukturinvesteringar som presenterades av regeringen och samarbetspartierna . Regeringen granskar och bedömer förslag till nationell plan för perioden 2004@2015, där ingår. Regeringen avser att fatta beslut i frågan .
frs · GR12515 · 2004-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:515 om fjärrvärme har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att förslag inte medför ökade el- och värmekostnader för konsumenten. Det övergripande målet med de regler som föreslår är att förbättra kundtryggheten genom skärpta krav på transparens och genom att göra åtskillnad mellan fjärrvärmeverksamhet samt elmarknadsverksamhet. Därigenom försvåras korssubventionering och prisdiskriminering. Utredningens förslag skulle innebära förhållandevis små kostnadsökningar för företagen. Enligt utredningens uppskattning skulle merkostnaderna uppgå till ca . Enligt min uppfattning innebär såväl otillbörligt monopolmissbruk som korssubventionering betydligt större kostnader för konsumenterna. Merkostnaderna kan jämföras med fjärrvärmeföretagens intäkter från värmeförsäljning på nära . Jag vill även framhålla att det ingår i uppdrag att föreslå åtgärder för att skydda konsumenten mot oskälig prissättning på fjärrvärme. Utredningens slutbetänkande ska lämnas senast den 30september 2004. Regeringen avser att, i enlighet med vad som begärts av , pröva frågan om åtskillnad mellan fjärrvärmeverksamhet och elmarknadsverksamhet utifrån utredningens förslag och remissinstansernas synpunkter och återkomma till i ärendet. Jag kan emellertid inte ta ställning till utredningens förslag eftersom betänkandet remissbehandlas.
frs · GR12516 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:510 om småföretagens lönsamhet och 516 momsregler som slår mot småföretag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för småföretag som uppger att de med de nuvarande reglerna för inbetalning av mervärdesskatt får likviditetsproblem. har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att skapa ett inbetalningssystem för mervärdesskatt som är anpassat till nuvarande betalningstider för att lindra småföretagens problem. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag lämnar ett gemensamt svar på de ställda frågorna eftersom de rör samma sakförhållanden. Frågorna har ställts mot bakgrund av en rapport från Företagarna av vilken det framgår att av undersökta småföretag (företag med mindre än 50 anställda) anger att de tvingats betala in mervärdesskatt innan de fått betalt av kunden och att av företagen anger att mervärdesskattereglerna vållat dem likviditetsproblem. Reglerna om inbetalning av mervärdesskatt innebär att mervärdesskatt, utom för de minsta företagen, ska inbetalas mellan 40 och efter att en faktura har bokförts enligt god redovisningssed. Det exakta antalet dagar beror på när den aktuella fakturan i varje enskilt fall ställs ut. De minsta företagen @ företag med beskattningsunderlag som inte överstiger eller företag som i sin redovisning bokför enligt kontantmetoden @ berörs normalt inte av dessa regler. De deklarerar årets mervärdesskatt i inkomstdeklarationen respektive deklarerar mervärdesskatten först i skattedeklarationen för den period då kunden betalar fakturan. De företag som tillåts redovisa enligt kontantmetoden är företag med en nettoomsättning på högst 20 prisbasbelopp (786000kr för ) och som inte är skyldiga att upprätta årsbokslut eller årsredovisning. Kontantmetoden får även tillämpas av företag som endast har ett mindre antal fakturor och fordringar respektive skulder som inte uppgår till avsevärda belopp. undersöks möjligheten att utöka användningen av kontantmetoden för små enskilda näringsidkare. har i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv, SOU 2002:74, föreslagit att reglerna för redovisningstidpunkten för utgående och ingående mervärdesskatt ska ändras. Ett flertal remissinstanser har påtalat att reglerna bör utformas så att de små företagens situation förbättras. får skattekontrollen inte försvåras. analyseras resultatet av remissomgången. Mot bakgrund av pågående arbete och att beredningen av förslag inte är avslutad är jag inte beredd att nu göra några ytterligare uttalanden med anledning av de ställda frågorna.
frs · GR12517 · 2004-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:517 om jakt på lodjur har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa lodjursstammens fortsatta bestånd i . har i samband med behandlingen av propositionen om sammanhållen rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57) uttalat att miniminivån för lodjursstammen i ska vara 300 föryngringar . Målet ska vidare vara att antalet lodjur i landet som helhet inte ska minska och att arten ska finnas såväl inom som utanför renskötselområdet, men med huvuddelen av stammen utanför renskötselområdet. I renskötselområdet ska enligt riksdagsbeslutet en långsam minskning ske till ca 400 individer. Den ansvariga myndigheten enligt jaktförordningen, , fattade beslut om jakt på lodjur /2004. Verket konstaterade i beslutet att antalet säkerställda lodjursföryngringar i hela landet /uppgick till 231, således under den fastställda miniminivån på 300 föryngringar. Den minskning av antalet lodjur som skett inom renskötselområdet innebär enligt verket att nuvarande lodjursantal där ligger i linje med de nationella målen, varför jakten bör anpassas efter detta och således minska. måste enligt lodjursstammen ges ett mer stabilt fotfäste söder om . Mot bakgrund av att inventeringsresultatet ligger klart under miniminivån, att stammen inte lyckats sprida sig söderut i önskad omfattning, att minskningen av antalet lodjur i renskötselområdet inte fått motsvarande ökning utanför området samt att skadornas omfattning utanför renskötselområdet är relativt begränsade fann i beslutet att jakt inte kunde medges utanför renskötselområdet. När det gäller renskötselområdet bedömde verket emellertid att en begränsad skyddsjakt var rimlig med hänsyn till att lodjuret orsakar allvarliga konflikter med rennäringen. beslöt därför att skyddsjakt skulle få bedrivas på 33 lodjur inom renskötselområdet, ett antal som enligt verket harmonierar med de nationella målen utan att försvåra upprätthållandet av en gynnsam bevarandestatus i landet som helhet. har jakt på lodjur medgivits med 127, 114 respektive 109 lodjur. Antalet fällda lodjur är dock lägre än de medgivna. Mot bakgrund av att antalet lodjursföryngringar numera ligger under 300 har nu endast medgivit skyddsjakt på 33 lodjur och då enbart inom renskötselområdet. Enligt min mening är beslut i linje med beslut om en sammanhållen rovdjurspolitik och utgör en bra avvägning mellan intresset att förhindra allvarliga skador av vilt för rennäringen och intresset att bevara lodjurets gynnsamma bevarandestatus. Jag anser mot denna bakgrund inte att någon åtgärd från regeringens sida är erforderlig vad gäller jakt på lodjur.
frs · GR12518 · 2004-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:518 om den ekonomiska situationen för ensamstående studenter med barn har frågat mig vad jag avser att göra för att öka den ekonomiska bärkraften hos ensamstående studenter med barn. Regeringen har utsett en särskild utredare som, mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, ska kartlägga samspelet mellan studiestödssystemet och bland annat socialförsäkringssystemet. Utredaren ska även analysera förutsättningarna för att införa ett barntillägg till studerande. Syftet med analysen ska vara att undersöka vilka möjligheter det finns att på ett effektivt sätt underlätta den ekonomiska situationen för studerande med barn. Utredaren ska särskilt analysera hur ett eventuellt barntillägg kan påverka samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem samt vilka ekonomiska och andra konsekvenser det kan få för den enskilde studerande. Utredaren ska lämna sitt betänkande . Därefter kommer betänkandet att beredas inom . Avslutningsvis vill jag informera om att grundnivån inom föräldrapenningen höjts från 150kr per dag till 180kr per dag . Höjningen har gjorts i syfte att förbättra för föräldrar som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret inom föräldraförsäkringen.