ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12598 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:598 om delat barnbidrag har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att underlätta en mer tidsenlig utbetalning av barnbidraget. Jag har till lämnat svar på en fråga med motsvarande innehåll. Jag upprepar här min inställning. Min och regeringens grundläggande inställning är den att föräldrar alltid har ett gemensamt ansvar för sina barns välfärd. Detta bör gälla oavsett om föräldrarna sammanbor eller inte. Det är också den uppfattning som är lagfäst enligt . Vid gemensam vårdnad av ett barn förutsätts föräldrarna enas om alla frågor av vikt som rör barnet. I barnbidragslagen §4 står att rätten att uppbära barnbidrag för ett barn tillkommer där barnet står under föräldrarnas gemensamma vårdnad, barnets moder eller, om föräldrarna gjort anmälan härom, till barnets fader. Det finns alltså möjlighet för föräldrarna att komma överens om till vem barnbidraget ska betalas ut. Jag anser att de nuvarande bestämmelserna erbjuder en bra grund för föräldrarna att göra upp mellan sig om sitt gemensamma ansvar. Jag är också medveten om att barnfamiljernas levnadsförhållanden har ändrats över tiden. Familjebildningen ser annorlunda ut än . Det är en självklar ambition att modernisera socialförsäkringslagstiftningen och anpassa den till den verklighet vi lever i. Därför aviseras i årets budgetproposition att avser att analysera effekterna av en könsneutral lagstiftning vad gäller barnbidraget och då noga överväga vilka konsekvenser ett delat barnbidrag till barnets vårdnadshavare vid barnets födelse skulle ge för barnet. Frågan om separerade föräldrar med barn som bor växelvis hos föräldrarna bör få möjlighet att dela på barnbidraget aktualiseras i det sammanhanget. Barnets bästa måste dock vara den självklara utgångspunkten för eventuella ställningstaganden.
frs · GR12599 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:599 om ändringar i skollagen och 620 om avgift för skolresor och har frågat mig om avgifter för klass- och studieresor i . Båda frågorna avser samma frågeställning och jag väljer därför att besvara dem i ett sammanhang. I skollagen anges att utbildningen i ska vara avgiftsfri för eleverna. Detta är en grundläggande princip i det svenska skolsystemet. Tillgång till utbildning i får aldrig vara beroende av en individs ekonomiska förutsättningar. I skollagens portalparagraf stadgas att alla barn och ungdomar ska, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. I skolverksamheten får emellertid förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Här avses främst kostnader för färdbiljett med allmänna kommunikationsmedel eller liknande. Som utbildnings- och forskningsminister kan jag inte uttala mig om sådana enskilda fall som beskrivs i frågorna. , som är nationell tillsynsmyndighet för , har dock uttalat att för skolresor som kan anses utgöra ett inslag i utbildningen gäller kravet på avgiftsfrihet. Något hinder för att elever eller deras föräldrar deltar i finansieringen av klassresor och liknande som inte är att betrakta som ett inslag i utbildningen finns emellertid inte. Med hänsyn till ovanstående avser jag inte att vidta några åtgärder beträffande denna fråga.
frs · GR12601 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:601 om läsinlärning och 605 om att rusta lärarna har i två skilda frågor undrat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att kunskap om läsinlärning bibringas landets lärarstudenter samt vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att lärarstudenterna får en faktisk möjlighet att klara de utmaningar som ligger i att vara lärare. Eftersom båda frågorna har som utgångspunkt hur lärarutbildningen, och då i synnerhet utbildningen i läsinlärning, är organiserad besvarar jag dem i ett sammanhang. Lärarutbildningen regleras liksom övrig högskoleutbildning i högskolelagen och högskoleförordningen. De krav som ska vara uppfyllda för att studenten ska få en lärarexamen anges i högskoleförordningens bil.2 @ examensordning. Lärarexamen har jämfört med andra yrkesexamina en omfattande beskrivning. Eftersom har ett förhållandevis decentraliserat högskolesystem anger förordningen mål för utbildningen, medan det är de enskilda lärosätena som utformar kurser för att nå målen. För att säkerställa att lärosätena når målen har ett genomgripande kvalitetssystem och det är bland annat utifrån målbeskrivningarna i högskoleförordningen som gör sina kvalitetsutvärderingar av landets högskoleutbildningar. Under innevarande år gör verket en utvärdering av den nya lärarutbildningen. Kunskap om läsinlärning är viktig eftersom läsförståelse ofta är en viktig förutsättning för att lära nytt. Det är glädjande att svenska elever enligt internationella undersökningar till exempel (Programme for International Student , ) hävdar sig väl i läsförståelse. Det är angeläget att dessa förhållanden fortsätter att gälla. Jag förutsätter att efter att ha slutfört sin utvärdering föreslår de åtgärder som kan vara aktuella att vidta för att säkerställa en lärarutbildning av hög kvalitet.
frs · GR12602 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:602 om utbildning på vetenskaplig grund har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att lärarutbildningen får en tillbörligt stark koppling till forskning och vetenskaplig utveckling. Som regeringen framhöll i den senaste forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (2000/01:3) är utbildningsvetenskaplig forskning av strategisk betydelse för kunskapssamhället och dess ökande behov av kunskapsutveckling, utbildning och kvalificerat lärande. Regeringen framhöll också att det är synnerligen angeläget att stärka och bredda den vetenskapliga basen för lärarutbildningen men också att öka kunskaperna om utbildning och lärande i vidare mening. Redan i propositionen En förnyad lärarutbildning (1999/2000:135) föreslog regeringen en kraftig förstärkning av resurserna till utbildningsvetenskaplig forskning i anslutning till lärarutbildning och den pedagogiska yrkesverksamheten. har tillförts medel så att rådet disponerade , disponerade och kan fördela till projekt inom det utbildningsvetenskapliga området. Ansvaret att fördela dessa medel vilar på den särskilda utbildningsvetenskapliga kommitté som inrättats inom . Det är givetvis angeläget att alla högskolor får del av dessa resurser. Den forskning som erhåller stöd ska därför bedrivas i nätverk, där ett flertal disputerade forskare, från minst ett universitet och en högskola, gemensamt står bakom en ansökan. I propositionen En förnyad lärarutbildning (1999/2000:135) ser regeringen regionala resurscentrum som viktiga forum för att dels föra in forskningsresultat i skolans vardagliga arbete, dels föra in aktuella skolfrågor i högskolans lärarutbildning och forskning om lärande. För att öka antalet lärare med doktorsexamen inom områden med relevans för lärarutbildningen har regeringen anslagit totalt till inrättandet av två forskarskolor inom pedagogik och didaktik. Den ena är i teknisk och naturvetenskaplig didaktik med som värdhögskola och , i , samt som partnerhögskolor. Den andra är i pedagogiskt arbete med som värdhögskola och med , , , och i som partnerhögskolor. Båda forskarskolorna, som inrättades och började bygga upp sin verksamhet 2001, har ett examensmål om 25 doktorer 2007. Sammantaget har regeringen således gjort mycket kraftfulla satsningar på att höja den utbildningsvetenskapliga kompetensen och stärka forskningsanknytningen inom lärarutbildningen.
frs · GR12603 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:603 om antagningen till lärarutbildningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att lärarutbildningen får ökade möjligheter att ta emot sökanden. För att kunna bedriva bra undervisning är det angeläget att skolans behov av lärare tillgodoses. Antalet antagna till lärarutbildningarna har ökat kraftigt , från 1997 till 2002. saknas ännu definitiv antagningsstatistik, men eftersom antalet förstahandssökande har ökat, torde antalet antagna komma att ligga på minst samma nivå som 2002. Härtill kommer den särskilda lärarutbildningen, den så kallade SÄL-utbildningen, som bedrivs i samarbete med kommunerna och som ger kompletterande utbildning till ca 4000 obehöriga lärare under perioden 2002@2006. Den nya lärarutbildningen som startade är attraktiv. Den är mer flexibel än den tidigare och studenterna har under utbildningens gång större möjligheter att styra in utbildningen mot den verksamhet inom skolan som passar dem bäst och där behovet är stort. Möjligheten att tillgodose behovet av lärare i förskola, förskoleklass och skola har därmed förbättrats. Enligt Tolgfors bör antagningen öka vid lärarhögskolorna och minskas vid andra högskolor. är lärarutbildningen integrerad i universitetens och högskolornas verksamhet och endast i är en egen högskola. I budgetpropositionen betonar regeringen att de av regeringen fastställda målen för antalet examina i lärarutbildningen ligger fast och att lärosätena om så krävs ska omfördela resurser till dessa utbildningar. Regeringen följer utvecklingen och kommer att se över målen inför budgetpropositionen . Vid fördelningen på lärosäten av uppdraget att utbilda lärare kommer regeringen inte bara att se till antalet behöriga sökande utan även göra en bedömning av de olika lärosätenas möjligheter att ta emot studenter.
frs · GR12604 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:604 om statens ansvar för lärarna har ställt en fråga till mig om lärares karriär- och utvecklingsmöjligheter. Lärares karriär- och utvecklingsmöjligheter tillhör, liksom lön och övriga anställningsvillkor, arbetsgivarens, det vill säga som regel kommunernas, ansvarsområde. Dessa förhållandena regleras genom avtal mellan parterna inom skolsektorn. I gällande avtal ÖLA00 regleras till exempel tid för kompetensutveckling. har staten genom sina universitet och högskolor ett ansvar att tillhandahålla ett relevant utbud av vidareutbildning och fortbildning. Den karriärutvecklingsmöjlighet som pekar på, nämligen att bedriva forskning, har enligt propositionen En förnyad lärarutbildning (1999/2000:135) utvecklats mycket kraftfullt. I enlighet med förslagen i lärarutbildningspropositionen och senare i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (2000/01:3) har, tvärtemot vad påstår, resurserna för utbildningsvetenskap flerfaldigats och ett stort antal verksamma inom det utbildningsvetenskapliga fältet har getts möjlighet att forska. I enlighet med förslagen i propositionerna En förnyad lärarutbildning (1999/2000:135) och Forskning och förnyelse (2000/01:3) har tillförts medel så att rådet disponerade , disponerade och kan fördela till projekt inom det utbildningsvetenskapliga området. Ansvaret att fördela dessa medel vilar på den särskilda utbildningsvetenskapliga kommitté som inrättats inom . För att öka antalet lärare med doktorsexamen inom områden med relevans för lärarutbildningen har regeringen anslagit totalt till inrättandet av två forskarskolor inom pedagogik och didaktik. Den ena är i teknisk och naturvetenskaplig didaktik och den andra är i pedagogiskt arbete. Med denna expansion inom det utbildningsvetenskapliga området finns det goda möjligheter för skolans lärare att också inleda en forskarkarriär.
frs · GR12605 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:601 om läsinlärning och 605 om att rusta lärarna har i två skilda frågor undrat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att kunskap om läsinlärning bibringas landets lärarstudenter samt vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att lärarstudenterna får en faktisk möjlighet att klara de utmaningar som ligger i att vara lärare. Eftersom båda frågorna har som utgångspunkt hur lärarutbildningen, och då i synnerhet utbildningen i läsinlärning, är organiserad besvarar jag dem i ett sammanhang. Lärarutbildningen regleras liksom övrig högskoleutbildning i högskolelagen och högskoleförordningen. De krav som ska vara uppfyllda för att studenten ska få en lärarexamen anges i högskoleförordningens bil.2 @ examensordning. Lärarexamen har jämfört med andra yrkesexamina en omfattande beskrivning. Eftersom har ett förhållandevis decentraliserat högskolesystem anger förordningen mål för utbildningen, medan det är de enskilda lärosätena som utformar kurser för att nå målen. För att säkerställa att lärosätena når målen har ett genomgripande kvalitetssystem och det är bland annat utifrån målbeskrivningarna i högskoleförordningen som gör sina kvalitetsutvärderingar av landets högskoleutbildningar. Under innevarande år gör verket en utvärdering av den nya lärarutbildningen. Kunskap om läsinlärning är viktig eftersom läsförståelse ofta är en viktig förutsättning för att lära nytt. Det är glädjande att svenska elever enligt internationella undersökningar till exempel (Programme for International Student , ) hävdar sig väl i läsförståelse. Det är angeläget att dessa förhållanden fortsätter att gälla. Jag förutsätter att efter att ha slutfört sin utvärdering föreslår de åtgärder som kan vara aktuella att vidta för att säkerställa en lärarutbildning av hög kvalitet.
frs · GR12606 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:606 om kvalitet och jämförbarhet i inspektioner har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inspektioner ska bli effektiva och rättssäkra. uppgift att inspektera fristående skolor är fastställd i myndighetens instruktion. Formerna för hur inspektionerna närmare ska genomföras är, i likhet med många andra områden med statlig tillsyn, inte reglerat i författning. Nationell likvärdighet i ett decentraliserat system förutsätter att staten systematiskt följer upp och granskar verksamheten med utgångspunkt i skollag och fastställda mål. Därför är det viktigt att granskningen av alla skolor, oavsett driftsform, skärps. har på uppdrag av regeringen utarbetat och redovisat en plan över hur utbildningsinspektionen ska genomföras för att omfatta alla kommuner och alla skolor. Verket har tagit fram en inspektionsmodell som prövats . Planen avser perioden 2004@2005. egen bedömning är att en reviderad plan kommer att behöva upprättas . Denna plan ska bygga på de erfarenheter som verksamheten ger och ligga till grund för en mera detaljerad planering 2005. Jag utgår från att de erfarenheter och resultat som fått i samband med regeringsuppdraget om nya och skarpa rutiner för inspektion av fristående skolor liksom från den särskilda inspektionen av fristående konfessionella skolor kommer att få betydelse för utformningen av verkets framtida inspektionsverksamhet.
frs · GR12607 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:607 om personals församlingstillhörighet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inspektioner endast omfattar verksamhetens kvalitet och inte skolpersonalens politiska åsikter eller trosuppfattning. Enligt den rapport från Kristna Friskoleråd som hänvisar till, har frågor av allmän karaktär ställts till rektorer och andra, om personal är bekännande , medlem i olika församlingar etcetera. Däremot har man inte ställt personliga frågor om tro eller församlingstillhörighet till enskilda bland personal eller elever. För skolor med konfessionell inriktning är det viktigt att man skiljer på skolans verksamhet och församlingens verksamhet. allmänna frågor om andelen personal med församlingstillhörighet kan utgöra en del av verkets bedömning av förutsättningarna för att följa läroplanens allmänna mål och värdegrund, men sådana allmänna frågor kan inte utgöra någon form av åsiktsregistrering.
frs · GR12608 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:608 om samråd med föräldrar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att föräldrar tillfrågas om barns medverkan i intervjuer vid inspektioner. Han hänvisar till att vårdnadshavare, enligt , har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barns personliga angelägenheter. skolplikten fullgörs saknar föräldrarna möjlighet att ha tillsyn över sina barn. Då vilar ansvaret på skolhuvudmannen, varför det både är naturligt och viktigt att kontrollerar hur detta ansvar förvaltas, så att inget barn behandlas på ett sätt som strider mot läroplanens värdegrund. har ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter (). Enligt artikel 12 ska barn som är i stånd att bilda egna åsikter tillförsäkras rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet. har gjort gruppvisa intervjuer, varvid bara de elever som själva ville fick delta. framhåller i sin rapport om inspektionsuppdraget, att det är rimligt att föräldrarna först ger sitt medgivande innan små barn intervjuas.
frs · GR12609 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:609 om särbehandling av konfessionella friskolor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att de konfessionella skolorna inte blir särbehandlade. Regeringens skolpolitik har som mål att förbättra utbildningens kvalitet för alla elever. Regeringen genomför därför ett kvalitetsprogram för skolan som kopplat till kraftigt ökade resurser till skolan innehåller åtgärder för att tydligare följa elevernas utveckling mot kunskapsmålen, samt en skärpt kvalitetsgranskning av alla skolor, oavsett driftsform. För att möjliggöra detta har () renodlats, varvid myndigheten ska fördubbla sin utbildningsinspektion, så att varje kommun och alla skolor kan inspekteras. har haft ett särskilt regeringsuppdrag att genomföra en särskild inspektion av konfessionella och motsvarande fristående skolor. Anledningen till detta var uppgifter i medierna om allvarliga missförhållanden vid ett tiotal sådana skolor. Jag ser det inte som någon systematisk särbehandling av de konfessionella skolorna, när , mot bakgrund av uppgifter om att barn skulle behandlas illa vid den angivna typen av skolor, inspekterar en knapp tredjedel av dem. Jag kan inte heller se något märkligt i att besöken skett utan förhandsanmälan. Jag anser att som tillsynsmyndighet har befogenhet att genomföra oanmälda besök, när skäl föreligger.
frs · GR12612 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:612 och 627 om uppehållstillstånd för flickor i patriarkala familjer har frågat statsrådet och mig vilka åtgärder som kommer att vidtas för att se till att hänsyn tas till situationen för unga kvinnor i patriarkala familjer vid prövning av ansökan om uppehållstillstånd i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. gör alltid en bedömning i varje enskilt fall av om det finns grund för att bevilja uppehållstillstånd. Beslut kan överklagas till . För att en ansökan om uppehållstillstånd ska beviljas krävs det att personen i fråga uppnår kriterierna för flyktingstatus enligt utlänningslagen. Det finns dessutom en särskild skyddsgrund i utlänningslagen som bland annat ger utlänningar möjlighet att stanna i om de känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller homosexualitet. Därutöver kan flickor och unga kvinnor även få uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl. Prövningen av om humanitära skäl föreligger görs oavsett av om den asylsökande åberopat dem eller inte. har goda möjligheter att genom flera kanaler söka detaljerad kunskap om särskilda frågor, däribland förekomsten av omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning i de asylsökandes hemländer. mål är att öka personalens medvetandegrad när det gäller just kvinnors specifika asylskäl. Kvinnorna ska ges så goda förutsättningar som möjligt att @ i den mån de så vill @ berätta om sina egna upplevelser och då även i delar som är av känslig och privat natur. Målet är att alla för kvinnan relevanta asylaspekter ska komma fram och bli prövade på ett rättssäkert sätt. Asylsökande kvinnors utsatta position och särskilda skyddsbehov har kommit att uppmärksammas alltmer och resulterat i såväl nationella riktlinjer som internationella regler och rekommendationer. riktlinjer för utredning och bedömning av kvinnors skyddsbehov bygger bland annat FN-deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor som ger en icke-uttömmande definition av vad som avses med "våld mot kvinnor". Regeringen har även möjliggjort en utbildning för personalen på om det så kallade hedersbegreppet. Både och har vidare tillgång till en omfattande rapportering angående situationen i de asylsökandes hemländer. Som exempel kan nämnas UD:s årliga rapporter om mänskliga rättigheter, där ambassaderna har uppmanats att rapportera om brister i lagstiftning om våld mot kvinnor. Slutligen vill jag även nämna den utredning som regeringen tillsatt för att föreslå författningsändringar som är nödvändiga för att personer som känner en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ska kunna betraktas som flyktingar enligt Genèvekonvention. Utredningen kommer bland annat att analysera olika situationer som kvinnor kan drabbas av och som kan åberopas som asylskäl. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag .
frs · GR12613 · 2004-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:613 om diskriminerande krogar har frågat statsrådet om hon avser att följa och införa en lag som innebär att krogar som blir dömda för etnisk diskriminering också förlorar sitt serveringstillstånd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Det är inte acceptabelt att särbehandla personer på grund av etnisk tillhörighet och sexuell läggning. Därför är det enligt svensk lag straffbart för en näringsidkare att diskriminera någon på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning. Detta gäller även för den som är anställd av näringsidkaren eller som annars handlar på dennes uppdrag. Detta innebär bland annat att det är straffbart att neka någon tillträde till en restaurang på grund av att personen är invandrare eller på grund av hudfärg. Den som diskriminerar någon på denna grund kan straffas med böter eller fängelse i högst (16 kap.9§ ). För en restaurang kan detta innebära att serveringstillståndet dras in (7kap. 7och 19§§ alkohollagen). gäller dessutom lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. I den lagen finns förbud mot diskriminering som har samband med etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder vid yrkesmässigt tillhandahållande av varor, tjänster eller bostäder (9§). Den som diskriminerar enligt den lagen ska betala skadestånd för den kränkning som diskrimineringen innebär. påpekar i en skrivelse riktad till restaurangbranschen och berörda tillståndsgivande myndigheter att en förutsättning för att få och behålla serveringstillstånd enligt alkohollagen är att sökanden respektive tillståndshavaren följer gällande lagar. Brott som har samband med rörelsen ska uppmärksammas särskilt. Diskrimineringsbrott hör självklart hit. Det gäller inte enbart om brottet har begåtts av tillståndshavaren själv, utan också om det begåtts av dennes anställda eller annan personal som tillståndshavaren tagit i sin tjänst, till exempel dörrvakter. I Statens folkhälsoinstituts alkohollagen framhålls diskrimineringsbrott som exempel på sådan brottslighet som kan påverka beslut om tillstånd för servering av alkoholdrycker. är framtagen som ett stöd för alla som i sin verksamhet berörs av alkohollagen och dess tillämpning. Frågan om diskriminering lyfts fram i kommentaren till 7kap. 7och 19§§ alkohollagen som exempel på brottslighet som kan medföra att en sökande nekas serveringstillstånd eller att tillstånd återkallas vid prövning av befintlig verksamhet. Det frågeställaren efterfrågar är således redan tillgodosett.