ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12851 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:851 om lantmäteriernas kartor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att lantmäteriernas kartor efter digitalisering återbördas till regionerna. Jag är helt överens med om att lantmäteriarkiven har ett stort kulturhistoriskt värde och ett stort värde för forskningen. Det digitaliseringsprojekt som frågeställaren avser syftar bland annat till att öka materialets tillgänglighet nu och och att skydda handlingarna från slitage. Frågan om den framtida förvaringen av dessa arkiv, liksom av andra offentliga arkiv, hanteras av ansvariga myndigheter och jag får som statsråd inte ingripa i den processen. Jag vill dock nämna att lantmäteriet och gemensamt har uttryckt intentionen att handlingarna, om inte kommande utvärdering visar annat, efter en genomförande- och utvärderingstid ska placeras hos landsarkiven.
frs · GR12852 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:852 om anslag till @ Lantbruksmuseum har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att även @ ska få ta del av uppräknade anslag på samma sätt som och övriga centrala stiftelsemuseer. Fördelning av anslagsmedel prövas i den årliga budgetprocessen. Det vore fel av mig att föregripa de överväganden som regeringen kommer att göra i samband med höstens budgetproposition och regleringsbrev.
frs · GR12853 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:853 om koscherslakt och tillämplig lagstiftning I är det inte tillåtet att slakta djur utan att först bedöva dem. Religiös slakt i sig är emellertid inte förbjudet. Det förekommer halalslakt enligt muslimsk religiös sed i , där djuren bedövats innan halssnittet. Det svenska förbudet mot slakt utan bedövning är motiverat av att vetenskapliga studier visar på en rad djurskyddsproblem vid slakt utan bedövning. För att halssnittet ska kunna läggas utan risk för felsnitt måste djuren fixeras. Vid sådan fixering visar djuren avvärjningsreaktioner vilka tolkas som tecken på stark stress och andnöd. Snittet som görs genom hud, muskulatur, luft- och matstrupe samt de stora blodkärlen till hjärnan innebär att djuren kan känna smärta. Särskilt beröringen av sårytorna är mycket smärtsam för djuren. Hos nötkreatur kan det ta efter snittet innan djuret blir medvetslöst. I för de mänskliga rättigheterna framgår bland annat att var och en har rätt till religionsfrihet och att denna rätt innefattar frihet att utöva sin religion genom gudstjänst, undervisning, sedvänjor och ritualer. Enligt konventionen får inskränkningar av religionsfriheten enbart ske i lag och de måste vara nödvändiga bland annat med hänsyn till skyddet för allmän ordning, hälsa eller moral. Frågan om rituell slakt har prövats av i ett mål som rörde om bröt mot genom att vägra en ultraortodox judisk organisation tillåtelse att utföra rituell slakt. Domstolen ansåg att enbart det faktum att rituell slakt är förbjuden inte innebär en inskränkning av religionsfriheten om det finns möjligheter för de ultraortodoxa judarna att äta sådant kött som de finner acceptabelt. Domstolen anförde att rätten till religionsfrihet inte kan utsträckas till en rätt att personligen få delta i rituell slakt, särskilt som de ultraortodoxa judarna i praktiken inte har berövats möjligheten att få tillgång till kött från djur som är slaktade på ett för dem acceptabelt sätt (Cha´are Shalom Ve Tsedek mot ). Till finns införsel av halal- och koscherkött och det finns att köpa i butik vilket gör att den som så önskar har tillgång till sådant kött. har vidare i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att studera, analysera och utvärdera de slaktmetoder och synsätt som gäller vid religiös slakt i andra länder, särskilt i . Uppdraget ska utföras efter hörande av berörda myndigheter och organisationer. ser jag inget ytterligare behov av åtgärder.
frs · GR12854 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:854 om familjeåterföreningsdirektivet och har frågat mig om den kommer att utnyttja sin rätt att intervenera i en process i för att stödja ogiltighetstalan av vissa artiklar i rådets direktiv om familjeåterförening. Från svensk sida kommer vi att nära följa processen i , men vi har inte för avsikt att intervenera i målet. står bakom direktivets lydelse, som är ett resultat av årslånga förhandlingar och ett betydande antal kompromisslösningar. En av de artiklar i direktivet som vänt sig emot gäller åldersgränsen för barns rätt att återförenas med sina föräldrar. Huvudregeln enligt direktivet är att barn ska omfattas av rätten till familjeåterförening. Det ska dock @ i särskilda fall @ vara möjligt att göra avsteg från denna princip. Undantagsbestämmelsen är dock utformad så att den enbart kan tillämpas i en medlemsstat som vid direktivets genomförande hade en sådan regel i sin nationella lagstiftning. Resultatet, såvitt nu är känt, blir att två medlemsstater kommer att utnyttja undantagsbestämmelsen. är inte en av dessa stater.
frs · GR12855 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:855 om svenska medborgare och terroristlagstiftning har frågat mig hur jag avser att agera för att svenska medborgare födda i inte ska diskrimineras på grund av sammankoppling med länder som specialgranskas ur terroristsynpunkt. Efter händelserna har , liksom , som ett led i terroristbekämpningen infört skärpt säkerhetskontroll för utländska besökare. följer noga vad dessa skärpta bestämmelser kan få för konsekvenser för svenska medborgare som reser till . Även om det internationella regelverket ger varje stat rätt att besluta vem som tillåts resa in och vistas på landets territorium så bör dessa regler tillämpas utan att man diskriminerar någon på grund av ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationell eller social härkomst. och övriga länder har begränsade möjligheter att påverka vilka regler som gäller och vilka kontroller som görs vid inresa till ett annat land.
frs · GR12856 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:856 om framtiden för bilkåristerna har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att trygga framtiden för bilkåristerna. framhåller att bilkåristernas verksamhet är hotad genom minskade statliga anslag och att de minskade anslagen kommer att medföra personalindragningar och mindre pengar till rekrytering. Regeringen redovisade i prop. 2001/02:159 Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret sin syn på de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet. Regeringen har därefter uppdragit åt och Försvarsmakten att i samråd utforma nya handlingsregler och beräkningsgrunder för stöd till organisationerna samt ge förslag på vilka kriterier som ska gälla för att en organisation ska kunna räknas som frivillig försvarsorganisation. Myndigheterna har lämnat förslag om ett nytt system för hur organisationsstödet kan fördelas. Förslaget kan, för vissa av de frivilliga försvarsorganisationerna, innebära minskade bidrag, medan det för andra kan innebära ökade bidrag. kvinnliga bilkårers riksförbund får enligt det nya systemet ett lägre organisationsstöd . Skälet är att organisationen är relativt liten och eftersom stödet enligt den nya fördelningsmodellen bland annat beräknas utifrån antalet medlemmar i organisationen blir organisationsstödet således mindre. kvinnliga bilkårers riksförbund har också jämfört med till exempel Frivilliga automobilkårernas riksförbund få överenskommelser med kommuner och myndigheter. Frågan om fördelning av medel till frivilliga försvarsorganisationerna diskuteras fortlöpande i beredningsarbetet inför kommande försvars-beslut. Det är av central betydelse att organisationsstödet och uppdragsmedlen som utgår till de frivilliga försvarsorganisationerna är anpassade efter de förändringar som sker i övrigt inom totalförsvaret. Jag anser att den frivilliga försvarsverksamheten utgör en viktig grund för samhällets förmåga att kunna förebygga och hantera kriser. Det är därför viktigt att det frivilliga och ideella engagemanget uppmuntras så att samhällets säkerhet och förmåga utvecklas. I detta sammanhang är det även viktigt att komma ihåg att de frivilliga försvarsorganisationerna kan utnyttja sin kompetens genom att även erbjuda sina tjänster till kommuner och andra aktörer och därigenom erhålla finansiering utöver de medel som erhålls i organisationsstöd och uppdragsmedel från Försvarsmakten och .
frs · GR12857 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:857 om brottsoffer och skadestånd och 859 om brottsoffer som tvingas betala skadestånd och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att brottsoffer inte ska bli betalningsskyldiga för gärningsmannens rättegångskostnader. Inledningsvis vill jag framhålla att regeringen har gjort ett flertal lagändringar vars syfte varit att stärka brottsoffrens ställning i rättsprocessen. Härigenom har samhällets stöd till brottsoffer förbättrats på ett påtagligt sätt. Huvudregeln vid fördelning av rättegångskostnader är att den som förlorar ett mål ska ersätta motpartens rättegångskostnader. Som ett led i regeringens arbete med att stärka situationen för brottsoffer infördes en ny bestämmelse som i vissa fall begränsar brottsoffrets skyldighet att ersätta gärningsmannens rättegångskostnader i mål om skadestånd till följd av brott. Ändringen föranleddes bland annat av ett par fall där brottsoffer förpliktats att ersätta gärningsmannens rättegångskostnader. Frågorna tar sin utgångspunkt i ett enskilt avgörande i domstol. Jag kan givetvis inte uttala mig om utgången i ett enskilt fall. Regeringen har emellertid redan gjort förbättringar för brottsoffer när det gäller skyldigheten att stå för rättegångskostnader.
frs · GR12858 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:858 om missförhållanden vid svenska häkten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att snabbt avhjälpa platsbristen vid häkten. Jag delar uppfattning att beläggningssituationen inom kriminalvården är bekymmersam. Skälet till det är framför allt att , liksom flera andra länder i västvärlden, haft en kraftig ökning av fångpopulationen. För att ge kriminalvården möjlighet att utöka antalet häktes- och anstaltsplatser har regeringen tillfört verksamheten betydande resurser. tilldelades kriminalvården i tillskott och ytterligare . Innevarande år planerar kriminalvården att inrätta ca 800 platser varav en del är häktesplatser. Jag räknar med att dessa åtgärder kommer att förbättra situationen på landets anstalter och häkten.
frs · GR12859 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:857 om brottsoffer och skadestånd och 859 om brottsoffer som tvingas betala skadestånd och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att brottsoffer inte ska bli betalningsskyldiga för gärningsmannens rättegångskostnader. Inledningsvis vill jag framhålla att regeringen har gjort ett flertal lagändringar vars syfte varit att stärka brottsoffrens ställning i rättsprocessen. Härigenom har samhällets stöd till brottsoffer förbättrats på ett påtagligt sätt. Huvudregeln vid fördelning av rättegångskostnader är att den som förlorar ett mål ska ersätta motpartens rättegångskostnader. Som ett led i regeringens arbete med att stärka situationen för brottsoffer infördes en ny bestämmelse som i vissa fall begränsar brottsoffrets skyldighet att ersätta gärningsmannens rättegångskostnader i mål om skadestånd till följd av brott. Ändringen föranleddes bland annat av ett par fall där brottsoffer förpliktats att ersätta gärningsmannens rättegångskostnader. Frågorna tar sin utgångspunkt i ett enskilt avgörande i domstol. Jag kan givetvis inte uttala mig om utgången i ett enskilt fall. Regeringen har emellertid redan gjort förbättringar för brottsoffer när det gäller skyldigheten att stå för rättegångskostnader.
frs · GR12860 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:860 om körkortsutbildningen i har frågat mig om vad jag avser att göra för att stärka och modernisera den svenska förarutbildningen. Låt mig först framhålla att jag anser att arbetet med att förbättra förarutbildningen och därmed öka trafiksäkerheten är mycket viktigt. har därför skickat ut ett förslag på remiss om ändrade regler i körkortslagen för handledare vid privat övningskörning. För att ge handledaren och den som ska övningsköra ökad färdighet och vägledning lämnas ett förslag om obligatorisk introduktionsutbildning vid privat övningskörning för förarbehörighetenB. Handledaren ska inför övningskörningen ha genomgått en sådan utbildning tillsammans med den som ska övningsköra. Utbildning ska få bedrivas av fysiska eller juridiska personer såsom bildningsförbund och intresseorganisationer efter tillstånd av . Verket ska även utöva tillsyn över utbildningsverksamheten och regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, ska kunna reglera att utbildningsavgiften inte överstiger en viss nivå. arbetar även med en ny kursplan för körkortsutbildningen där fokus kommer att ställas mot förarens beteende i syfte att öka säkerheten. Vidare arbetar med att förbättra nivån på körprovet så att eleverna bedöms efter en likvärdig skala. kommer även att förbättra tillsynen av trafikskolorna för att säkerställa att den undervisning som bedrivs uppfyller de kvalitetskrav som ställs.
frs · GR12861 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:861 om förslag om enskilda vägar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lägga fram en proposition till i fråga om enskilda vägar till . Frågan är ställd mot bakgrund av och de kompletterande uppdrag om kostnader och bidrag med mera som redovisat . deltog i en interpellationsdebatt om . Min företrädare sade i debatten att han inte hade för avsikt att lägga fram någon proposition, vilket då ansåg lät betryggande. Diskussionen handlade då framför allt om utredningens förslag om en ökad överföring av lågtrafikerade allmänna vägar till enskilt underhåll. Remissinstansernas motstånd mot detta förslag var i stort massivt. Å andra sidan var många inte oväntat starkt positiva till två av utredningens förslag i motsatt riktning, nämligen statligt övertagande av enskilda broar och färjor. Det är framför allt dessa två frågor som kompletteringarna belyst ytterligare. Vad gäller broarna finns stora juridiska svårigheter bland annat kring det vattenrättsliga ansvaret. Färjorna är ofta viktiga för den regionala utvecklingen och har vissa likheter med kollektivtrafik. Jag överväger därför att behandla frågan om färjorna i samband med en kommande transportpolitisk proposition.
frs · GR12862 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:862 om miljövänligare transporter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att transporter på svenska vägar ska vara så miljövänliga som möjligt. Bakgrunden till frågan är att menar att utländska åkerier pressar priserna på den svenska transportmarknaden genom att använda kortare fordon, sämre bränsle sett från miljösynpunkt och inga katalysatorer. Att minska vägtrafikens miljöpåverkan är och har varit en viktig del i regeringens arbete för att skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem. I detta arbete är en ökad användning av miljöanpassade fordon och drivmedel centralt. har sedan vi blev medlemmar i varit pådrivande för att förbättra och skärpa de EU-gemensamma, harmoniserade avgaskraven. Vi har på detta vis bidragit till en klar ambitionshöjning av detta regelverk. Exempel på detta är de kommande kraven för nya lätta bilar () och för nya tunga fordon (2005 och 2008). Dessa krav kommer också utan undantag att gälla för de nya medlemsländernas fordon. En motsvarande utveckling kan konstateras när det gäller miljökrav på bensin och diesel. Genom stegvisa skärpningar närmar sig EU-kraven de svenska kvalitetsnivåerna. måste all diesel som säljs inom EU vara av jämförbar kvalitet som den svenska miljöklass1-dieseln. Nästan samtliga medlemsländer, däribland , kommer dock att introducera denna dieselkvalitet tidigare eftersom de är förbundna att se till att det finns svavelfri diesel på marknaden från . När det gäller längden på tunga fordon omfattas även dessa av harmoniserade EU-krav. I och tillåts dock längre fordon. Alla operatörer, svenska såväl som utländska, kan genom användningen av så kallade modulfordon använda fordon som är . En rättvis och effektiv prissättning är ett grundläggande styrmedel i transportpolitiken. På den del av det svenska vägnätet som omfattas av den så kallade eurovinjetten tas en tidsrelaterad och miljödifferentierad vägavgift ut av tunga lastbilar (över ). Svenska fordon betalar per årsbasis medan utländska fordon betalar , månad eller år. (Fi 2001:08) har bland annat i uppdrag att analysera hur ett eventuellt svenskt kilometerskattsystem kan utformas. Ett villkor för att kunna införa ett effektivt svenskt kilometerskattsystem är utfallet av de förhandlingar om ett nytt vägavgiftsdirektiv som just nu pågår. I dessa förhandlingar driver bland annat att direktivet ska tillåta att en eventuell kilometerskatt tas ut på hela vägnätet vilket skulle innebära att även den tidsrelaterade eurovinjettavgiften skulle kunna tas ut på hela vägnätet. Om endast delar av vägnätet avgiftsbeläggs finns en risk att den tunga trafiken väljer längre och sämre vägar. Vi driver också frågan om en utveckling av miljödifferentieringen.
frs · GR12863 · 2004-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:863 om forskningsanslaget till har frågat om orsaken till att tilldelats mindre resurser än övriga högskolor och vilka åtgärder jag tänker vidta för att rätta till obalansen. har genomgått en kraftig utveckling. Högskolan har ca 8600 helårsstudenter och bedriver forskning inom framför allt det teknikvetenskapliga området. Ett tecken på högskolas goda kvaliteter är att högskolan 2001 tilldelades tekniskt vetenskapsområde, det vill säga rätten att utfärda examina inom forskarutbildningen inom ett avgränsat område. Beslutet har bidragit till den goda utvecklingen av forskningen vid . har ett högskolelandskap med ett flertal universitet med examensrätt i forskarutbildningen inom samtliga vetenskapsområden och några högskolor som tilldelats ett vetenskapsområde. Därutöver finns det ett stort antal högskolor som inte har rätt att självständigt bedriva forskarutbildning, men som även har fasta forskningsresurser. Mot denna bakgrund är det helt naturligt att forskningsanslagen varierar mellan olika lärosäten, eftersom olika universitet och högskolor har olika uppdrag. I samband med beslutet att tilldela tekniskt vetenskapsområde, fick högskolan ytterligare i forskningsanslag. har högskolans direkta statliga anslag till forskning ökat i löpande priser vilket har gynnat utvecklingen av högskolans forskning. Genom att bygga upp en stark forskning inom sina profilområden har högskolan även goda förutsättningar att erhålla externa forskningsmedel.
frs · GR12865 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:865 om speciell EU-representant för har frågat mig om jag är beredd att inom EU verka för att en speciell EU-representant för tillsätts. Regeringen ser allvarligt på situationen i och bristerna i respekt för de mänskliga rättigheterna där. verkar för att situationen för de mänskliga rättigheterna i , inklusive , ska uppmärksammas i internationella sammanhang. I våra kontakter med den kinesiska regeringen för vi även fram att en dialog mellan och den kinesiska regeringen skulle bidra till att inom överskådlig tid nå en lösning på den svåra situationen i . Det är vår förhoppning att de besök som sändebud avlagt i är början på en sådan dialog. Frågan om en särskild EU-representant för har diskuterats inom EU. Den samlade bedömningen av EU:s medlemsstater har emellertid varit att en sådan representants förutsättningar för ett framgångsrikt arbete är begränsade. är dock öppet för att överväga en särskild representant för om förutsättningarna för en sådan representants möjligheter att verka kan anses ha förbättrats. har inom EU även betonat att vi är öppna för att diskutera andra metoder för att stödja befolkningen i , utöver det direkta stöd vi ger till i form av utvecklingssamarbete och den dialog vi för med om Tibetfrågan.
frs · GR12866 · 2004-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:866 om rättspsykiatrisk vård i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att i det korta perspektivet förbättra möjligheterna till en bra rättspsykiatrisk vård i . Regeringen har konstaterat att det finns brister inom psykiatrin och tillkallade av den anledningen en nationell psykiatrisamordnare. Såväl den frivilliga psykiatriska vården som den psykiatriska tvångsvård som bedrivs enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV) omfattas av det utvecklingsarbete som psykiatrisamordnaren givits ett särskilt ansvar för. Psykiatrisamordnaren ska tillsammans med kommuner, landsting och berörda statliga myndigheter formulera strategier för att samordna och stärka utvecklingsarbetet inom vård, social omsorg och rehabilitering av personer med psykiska sjukdomar och psykiska funktionshinder. I uppdraget ingår vidare bland annat att lämna förslag till utveckling av psykiatrins former, bedöma behovet av slutenvårdsplatser samt se över psykiatrins resursbehov. Psykiatrisamordnaren ska fortlöpande informera regeringen om resultatet av sitt arbete samt lämna förslag till åtgärder. pågår vidare beredningsarbetet med betänkande Psykisk störning, brott och ansvar (SOU 2002:3). Betänkandet rör omhändertagandet av och påföljder för psykiskt störda personer som har begått brott. Psykiatrin utgör således ett prioriterat område. Min bedömning är att psykiatrisamordnarens verksamhet skapar förutsättningar för att utveckla kvaliteten i vården av människor med psykiska sjukdomar och psykiska funktionshinder.
frs · GR12867 · 2004-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:867 om har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att det startas en statlig utredning för att utreda om i första hand Statens biografbyrås vuxencensurverksamhet borde avskaffas. Som bakgrund till sin fråga redovisar att Biografbyråns direktör har uttryckt en önskan om att en oberoende statlig utredning bör tillsättas för att utreda om byrån borde avskaffas. Biografbyrån är den myndighet som bedömer filmer och videogram enligt lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram (granskningslagen). Det kan noteras att Biografbyrån inte har framfört något önskemål av det slag nämner till . Som påpekar har vi ett förbud mot förhandsgranskning och censur i . Censurförbudet gäller för alla tryckta medier och i stort sett alla rörliga bildmedier. När det gäller filmer och videogram som ska visas offentligt finns dock ett undantag. Införandet av filmcensur går , och motiverades med den starkare påverkan som rörliga bilder kunde antas ha i jämförelse med tryckta skrifter. Bestämmelser som styr dagens filmgranskning finns i granskningslagen. I propositionen Våldsskildringar i rörliga bilder (prop. 1989/90:70), som föregick granskningslagen, berördes frågan om förhandsgranskning av videogram som tillhandahålls för den privata marknaden. Det uttalades i propositionen att varje möjlighet till censur kräver utomordentligt starka skäl, och sådana skäl ansågs endast finnas i fråga om filmer och videogram som ska visas offentligt. Det här betyder inte att det är tillåtet att visa vad som helst i övriga medier. När det gäller till exempel videofilmer för privat bruk och andra rörliga bildmedier finns det möjlighet att ingripa i efterhand mot sådant innehåll som utgör yttrandefrihetsbrott, till exempel olaga våldsskildring. När det gäller radio- och TV-sändningar finns det dessutom bestämmelser i radio- och TV-lagen (1996:844) om sändningarnas innehåll. En del av målet för mediepolitiken är att motverka skadliga inslag i massmedierna. Regeringens uppfattning är att lagstiftningen kring filmcensur alltjämt fyller en viktig funktion, både som en markering från samhällets sida när det gäller vad som är acceptabelt att visa offentligt och som en motvikt mot utvecklingen av våldsinslagen i medierna. Jag har därför inte för avsikt att initiera någon utredning om vuxencensurens avskaffande.