ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR121118 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:1117 om PSSA-klassificering av och 1118 om som ett särskilt känsligt havsområde har frågat miljöminister vilka förslag till nya skyddsåtgärder som regeringen avser att ställa för att PSSA-klassificeringen av ska fyllas med ett meningsfullt innehåll. har vidare frågat miljöministern vad regeringen avser att göra för att påverka den så att hela blir ett PSSA-område, det vill säga ett särskilt känsligt havsområde. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att jag svarar på frågorna. Jag vill till att börja med än en gång uttrycka min glädje över att FN:s sjöfartsorganisations (IMO) havsskyddskommitté i princip godkände gemensamma ansökan om att klassa som ett särskilt känsligt havsområde. Åtta av nio stod bakom ansökan. Arbetet med ansökan inleddes inom ramen för (Helcom) och har varit intensivt. En klassning som särskilt känsligt havsområde innebär att unika ekosystem och dess sårbarhet nu har fått internationellt erkännande. Det innebär i sin tur att vi ökar medvetenheten om hur utsatt och känslig är när det gäller miljöpåverkan från sjöfart. För att ansökan ska bli slutligt godkänd kommer vi tillsammans med de övriga ansökande länderna att återkomma till IMO med förslag på nya åtgärder. I IMO:s resolution A.927 föreskrivs vilka åtgärder som kan vidtas inom ramen för en PSSA-klassning. I Östersjöstaternas ansökan nämns obligatorisk rapportering, trafikövervakning, transportseparering och ruttsystem som exempel på möjliga åtgärder. Detta nämns också i vår ansökan. kommer att kontakta övriga Östersjöstater som står bakom ansökan för att inleda arbetet med dessa tilläggsåtgärder. Jag vill dock framhålla att ett stort antal sjösäkerhetsåtgärder redan har införts i , som till exempel trafiksepareringssystem, rapporteringssystem och utsläppsbegränsningar enligt bilagor om oljeutsläpp, skadliga flytande ämnen, fast avfall och luftföroreningar. Det har varit den ambition att alla Östersjöstater skulle kunna enas om en gemensam PSSA-ansökan. har dock inom ramen för Helcom och IMO på ett tydligt sätt framfört att man inte är intresserat av att klassa som ett PSSA-område. Därför ställde de sig inte heller bakom vår ansökan. De växande transporterna av råolja från ryska hamnar ger en nyckelroll i det framtida sjösäkerhetsarbetet. Jag vill därför betona vikten av att vi håller en öppen dörr åt även fortsättningsvis och kommer därför att bjuda in till att delta i det fortsatta arbetet med olika tilläggsåtgärder. Vidare har miljöministern och jag nära kontakter med våra ryska kolleger inom såväl Helcom som IMO, vilket innebär att vi även i andra sammanhang ges möjlighet att diskutera viktiga miljö- och sjösäkerhetsåtgärder.
frs · GR121119 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1119 om krav på lastbilshytter och EU de har frågat näringsministern hur den avser att agera om harmoniseringen av reglerna om lastbilar inom EU leder till att de svenska kraven på lastbilshytter upphävs. Ansvarsfördelningen inom innebär att frågan besvaras av mig. Bakgrunden till frågan är det svenska kravet på hållfasthet för lastbilshytter som gäller för lastbilar med en vikt över . Reglerna infördes och ställer bland annat krav på att hytten inte ska tryckas ihop om lastbilen välter. Avsikten är att skydda förarens liv och hälsa. I samband med förhandlingarna om anslutning till gjorde en genomgång av de nationella regler på motorfordonsområdet som saknade motsvarighet i EG-lagstiftningen. Fortlevnaden av de svenska hyttbestämmelserna blev då föremål för en särskild remissbehandling. Vid den framkom att de svenska intressenterna ville behålla de strängare kraven. För de aspekter som inte regleras i EG-lagstiftningen gäller nationell lagstiftning så som för lastbilshyttens utformning. Vissa medlemsländer tillämpar FN:s ekonomiska kommissions (ECE) reglemente 29 om lastbilshytter. ECE-reglerna innebär dock ett sämre skydd jämfört med de svenska kraven. Andra länder saknar helt krav på lastbilshyttens utformning. På kommersiella grunder tillämpar de svenska lastbilstillverkarna de strängare kraven på alla fordon oavsett var de säljs. Det finns också exempel på utländska lastbilar som i grundutförande uppfyller denna hållfasthet. EU har inte framfört några klagomål på de svenska hyttkraven. Typgodkännadereglerna för motorfordon innebär att totalharmoniserade regler infördes för personbilar . utarbetas motsvarande regler för bussar, lastbilar och släpvagnar. Det är en viktig princip i internationellt harmoniseringsarbete att inget land ska behöva sänka sina miljö- eller trafiksäkerhetskrav. verkar därför aktivt för att kommande internationella regler om lastbilshytter, i ECE-reglemente 29 och EU:s kommande hyttkrav, ligger i linje med de nuvarande svenska kraven.
frs · GR121120 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1120 om öppna förskolor har frågat mig vad jag avser att göra för att bevara bredden i barnomsorgen, genom att exempelvis uppmuntra verksamhetsformen öppen förskola. Det är viktigt att förskoleverksamheten kan erbjuda en mångfald av verksamhetsformer för att möta barns och barnfamiljers behov. Förskolor, familjedaghem, öppna förskolor, nattöppna förskolor, föräldrakooperativ och annan enskild förskola är exempel på detta. Att förskolan kan bedrivas med olika profilering, som Reggio Emilia- Waldorf- och Montessoriinspirerade pedagogik, eller förskolor som satsar på språk, musik eller miljöarbete berikar det förskolepedagogiska utbudet och skapar valfrihet. Förskolans läroplan lämnar också stort utrymme för personal och föräldrar att utforma den pedagogiska verksamheten. Förskolan är den verksamhetsform som de allra flesta barn finns inom och antalet barn i förskola ökar . Totalt går 75%av alla 1-5-åringar i förskolan, jämfört med 72%ett år tidigare. Ytterligare 7%av 1-5-åringarna finns i familjedaghem. Bland 4-5-åringarna närmar sig andelen barn i förskolan snart . Detta är givetvis en glädjande utveckling som visar att förskolan är uppskattad av barn och barnfamiljer, och också utnyttjas vid föräldraledighet och arbetslöshet och av hemmavarande föräldrar. I dagens skollag beskrivs öppen förskola som en kompletterande förskoleverksamhet. har på regeringens uppdrag utfärdat allmänna råd för den öppna förskolan. Öppen förskola tar emot barn och föräldrar som är hemma . Den är också en resurs för familjedaghemmen. Ofta samarbetar den öppna förskolan med barn- och mödrahälsovården och med i så kallade familjecentraler. Detta är en välkommen utveckling som kan bidra till att barns och föräldrars behov tillgodoses. I takt med att den vanliga förskolan byggts ut och når alltfler barn har behovet av öppna förskolor minskat. var till exempel arbetslösa föräldrar och deras barn en viktig målgrupp. Det är oklart hur stor del av nedläggningen som kan förklaras av den minskade efterfrågan och hur stor del som kan förklaras av andra faktorer såsom besparingsskäl. Antalet öppna förskolor har i det närmaste halverats då det fanns omkring 1000 öppna förskolor. Den öppna förskolan utgör en viktig och värdefull del av vår förskoleverksamhet som uppskattas av många föräldrar och barn. Jag är beredd att på olika sätt se över hur den öppna förskolan kan stärkas och utvecklas och avser att återkomma till i denna fråga i samband med propositionen om kvaliteten i förskolan.
frs · GR121121 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1121 om tingsrätter i län har frågat på vilket sätt behovet av lokal förankring beaktas vid en sammanläggning av tingsrätterna i län. I frågan påstår att regeringen i budgetpropositionen har redovisat bedömningen att en sammanläggning av tingsrätterna i , och bör ske. Detta påstående är felaktigt. Frågan om tingsrättsorganisationen i län har inte avhandlats i budgetpropositionen . Regeringen har över huvud taget inte tagit ställning till hur dessa tingsrätter bör vara organiserade . Som jag svarade vid en interpellationsdebatt har presenterat en utredning som avser tingsrättsorganisationen i län. När den remissbehandling av utredningen som pågår är avslutad kommer att redovisa utredningen, remissyttrandena och verkets organisationsförslag till . Efter beredning av frågan inom kommer regeringen att anmäla sitt ställningstagande till .
frs · GR121122 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1122 om utländska direktinvesteringar i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta mot bakgrund av det faktum att dragit till sig allt mindre utländska direktinvesteringar, både i absoluta tal och i jämförelse med andra länder. Den svaga internationella konjunkturen har hållit tillbaka företagens vilja att investera och medfört att man från industrin intagit en allmänt försiktig hållning. Inte minst gäller detta internationella fusioner och förvärv, vilka i står för 85@95% av direktinvesteringarna. Den låga investeringsaktiviteten i världen märks som en minskning av direktinvesteringarna i . Även i är den främsta orsaken till nedgången en minskad förvärvsaktivitet, som följd av den svaga internationella konjunkturen. siffror visar att de utländska direktinvesteringarna sjönk från 113 miljarder till 28 miljarder . De kraftiga fluktuationerna gör att det inte är lämpligt att bara se till enstaka år när man studerar flöden i direktinvesteringar. är minskningen av direktinvesteringar till inte större än för andra länder. Tvärtom behåller vi i vår framskjutna position. ligger på sjätte plats i världen, och på tredje plats bland EU-länderna för utländska direktinvesteringar i förhållande till BNP. Även vad gäller potentialen för framtida investeringar placerar sig fortsatt högt i internationella studier. I index över potential för framtida direktinvesteringar hamnar på sjunde plats. När den högt ansedda analysgruppen Economist Intelligence Unit rangordnar företagsklimatet i 60 länder placerar man på nionde plats. EIU:s studie är avsedd att mäta de faktorer som är viktigast för företag när de utarbetar globala strategier och fattar lokaliseringsbeslut. Vi kan förstås inte slå oss till ro även om vi har ett gott utgångsläge. Konkurrensen om investeringarna ökar ständigt. Jag och regeringen kommer därför att fortsätta att verka aktivt för att attrahera utländska direktinvesteringar till och undanröja hinder för utländska företag att verka i . Genom att jag regelbundet träffar företrädare för de utländska företagen i håller jag mig informerad om deras situation och de synpunkter de eventuellt har om vad de skulle önska förbättra för att stanna och utöka sina etableringar. Inom ramen för arbetet med regeringens innovationsstrategi och forskningsproposition bereds förslag om en rad konkreta åtgärder för att göra ännu mer attraktivt för svenska och utländska företag.
frs · GR121123 · 2004-05-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1123 om sysselsättningen bland unga kvinnor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta när sysselsättningen bland unga kvinnor nu försämras i rask takt. Kampen mot arbetslösheten är en huvuduppgift för regeringen. Trots vändningen i konjunkturen dröjer sig arbetslösheten kvar. Arbetslösheten är högre än vad regeringen kan acceptera. har som målsättning att under innevarande år halvera långtidsarbetslösheten bland unga kvinnor och män. AMS och länsarbetsnämnderna har intensifierat arbetet för att nå detta mål. Framför allt handlar det om individuellt anpassade insatser som ska genomföras utifrån unga kvinnors och mäns särskilda behov och förutsättningar. Långtidsarbetslösheten har under inledningen av året också successivt minskat, men fortsatta ansträngningar krävs för att nå målet. Regeringen har tilldelat AMS ytterligare som innebär att de arbetsmarknadspolitiska programmen utökas med 15000 platser . Denna förstärkning kommer att skapa förutsättningar för att hejda den stigande arbetslösheten bland unga kvinnor och män . Volymerna i de arbetsmarknadspolitiska programmen höjs även 2005. Hur stor höjningen blir återkommer regeringen till i samband med höstens budgetproposition . Vidare lägger nu regeringen i propositionen Kunskap och kvalitet @ elva steg för utveckling av gymnasieskolan ett antal förslag till förändringar av gymnasieskolan. Förslagen syftar till att bättre möta arbetslivets framtida krav för unga kvinnor och män. En ambition är att öka kvaliteten på yrkesutbildningarna i gymnasieskolan genom bättre samverkan med arbetslivet. Regeringen planerar att lägga fram en ungdomspolitisk proposition. Propositionen kommer bland annat att avhandla den framtida inriktningen och styr- och uppföljningssystemen för den nationella ungdomspolitiken. Ungdomars möjligheter till egen försörjning och sysselsättning kommer också att beröras. Regeringen återkommer i denna fråga. Det kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin ses över. Formerna för och kvaliteten i insatserna behöver utvecklas och ansvarsfördelningen förtydligas. Regeringen återkommer i denna fråga. Sammantaget bedömer jag att dessa insatser kommer att utmynna i ett antal förändringar som bidrar till att förbättra möjligheterna för såväl unga kvinnor som män att få jobb. Avslutningsvis vill jag framhålla att regeringen naturligtvis noga följer utvecklingen på arbetsmarknaden för såväl unga kvinnor som män.
frs · GR121124 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1124 om kritiken från kommissarie för mänskliga rättigheter har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av den kritik kommissarie för mänskliga rättigheter har anfört. Den rapport från och , Förbättrat mottagande av barn som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare (så kallade ensamkommande barn), som refererar till har redan föranlett ett antal förbättringar i mottagandet. Personaltätheten har ökat och barngrupperna har blivit mindre på barn- och ungdomsenheter. Särskilda barnhandläggare har utbildats och ytterligare utbildningsinsatser pågår i syfte att utveckla samtalsmetodiken när asylutredningar av barn görs. Staten lämnar sedan den 1juli 2003 ersättning till kommunerna för utredningar av de ensamkommande barnens behov av insatser och beslut om boende. Ett särskilt nätverk för barnfrågor har bildats vid . De avtal med ett antal kommuner som nämns i frågan kräver dock vissa lagändringar och ingår i den fortsatta beredning som pågår inom . har vidare förbättrat sina rutiner, dokumentation samt uppföljning för att hindra de ensamkommande barnen från att avvika. Enligt rutinerna ska personalen anmäla till polisen och kommunens socialtjänst att ett barn har avvikit samt informera barnets gode man och offentliga biträde. Ett nära samarbete mellan , polismyndigheter och kommuner har upprättats för att säkerställa att rutinerna verkligen följs. I betänkandet God man för ensamkommande flyktingbarn (SOU2003:51) föreslås en ny lag om god man för ensamkommande barn. Denna lag har bland annat till syfte att förhindra att barn avviker från ett anvisat boende. Den gode mannen ska exempelvis kunna bestämma om barnen får lämna boendet tillsammans med en för personalen okänd person. Regeringen avser att lämna en proposition . Eftersom även människohandel nämns i frågan vill jag tala om att regeringen avsatt 30miljoner kronor för åren 2004@2006 för polisens arbete mot människohandel. Inom ramen för det så kallade Östersjösamarbetet samarbetar regeringen också med andra länder i syfte att stödja ensamkommande barn samt hindra människohandel med barn. När det slutligen gäller frågan om behovet av en oberoende domstol för att granska avvisningsbeslut så har en parlamentarisk kommitté tillsatts våren2003 med uppgift att göra en översyn av utlänningslagstiftningen och anpassa dess materiella regler för tillämpning i domstol. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag senast i juni2004. Det pågår således ett omfattande arbete för att komma till rätta med de problem som kommissarie för mänskliga rättigheter anför. Jag utgår från att dessa insatser bidrar till att förbättra mottagandet.
frs · GR121125 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1125 om ökad trygghet för elever i skolor med alternativ drift har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga elevernas situation när skolverksamheten bedrivs inom ramen för alternativa driftsformer och skolföretaget med kort varsel beslutar sig för att lägga ned verksamheten. Enligt skollagen (1985:1100) är en kommun skyldig att se till att alla skolpliktiga barn i kommunen får sin rätt till utbildning tillgodosedd. Med andra ord ska kommunen bereda plats för alla skolpliktiga barn. En kommun måste alltid ha ett visst utrymme reserverat för elevökningar i samband med skolstarten för nybörjare, men även för andra elever som flyttar till kommunen. En kommun måste också kunna erbjuda plats i sina skolor när en fristående skola inte startar sin verksamhet som planerat eller när en fristående skola upphör. Av skollagen framgår att en kommun har motsvarande skyldighet att erbjuda gymnasieutbildning för alla ungdomar som har avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande. har i betänkandet Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) föreslagit att bestämmelserna i skollagen så långt möjligt ska vara gemensamma för kommunala och fristående skolor. För att säkerställa att barn och ungdomar får en likvärdig utbildning varhelst de väljer att studera, är det viktigt att kommunala och fristående skolor kan verka på lika villkor. Det är också viktigt att kommunerna ges förutsättningar att ta sitt ansvar att erbjuda alla barn och ungdomar i kommunerna en god utbildning. Detta var viktiga utgångspunkter för de förslag som regeringen presenterade i sin proposition Fristående skolor (prop. 2001/02:35). Vid riksdagsbehandlingen ställde sig positiv till en del av förslagen, men de förslag som behandlade följderna för skolväsendet i kommunen avvisades. Jag är dock övertygad om att frågan om rättvisa villkor för kommunala och fristående skolor kommer att bli föremål för återkommande diskussioner i även .
frs · GR121126 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1126 om hantverksutbildningar har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa vuxnas möjlighet till en hantverksutbildning. Jag vill först göra uppmärksam på att regeringen i budgetpropositionen för (prop. 2003/04:1) har redovisat sin syn på den yrkesinriktade utbildningen på både gymnasial och eftergymnasial nivå. Min uppfattning är nu liksom då att det finns behov av olika former av yrkesinriktad utbildning för vuxna och att olika insatser kan vidtas för att stödja utvecklingen på området. Jag har dessutom givit uttryck för min inställning i ett svar på en likartad fråga av . Mitt svar till blir delvis detsamma som till . Utbudet av hantverks- och yrkesinriktad utbildning som vänder sig till vuxna är omfattande. Det finns gymnasieutbildning för vuxna, påbyggnadsutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, kompletterande utbildning och folkhögskola. Yrkes- och hantverksutbildningar finns också i privat regi och det är möjligt att gå som lärling och senare få yrkesbevis eller genomföra gesällprov. Enskilda individers yrkes- och hantverkskunnande kan också tas till vara och utvecklas genom validering av reell kompetens. Eventuella kompletterande studier kan ofta förkortas och yrkesutövandet komma i gång snabbare. Inte minst för personer med utländsk yrkes- och hantverksutbildning eller arbetslivserfarenhet kan validering ha stor betydelse. För att stödja utvecklingen av metoder och system för validering har regeringen inrättat Valideringsdelegationen som ska verka under åren 2004@2007. I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen för anvisade medel till en försöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken. Regeringen har utsett som huvudman för denna försöksverksamhet, vilken väntas starta . Sammanfattningsvis finns det således ett stort utbud av yrkes- och hantverksinriktade utbildningar att tillgå för vuxna och olika utvecklingsinsatser pågår dessutom. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att nu ta ställning till vilka ytterligare åtgärder som kan bli aktuella framöver. Däremot är det angeläget att uppmärksamma frågeställningarna . Regeringen avser därför att återkomma till frågan .
frs · GR121127 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1127 om ockupation av har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att markera betydelsen av att lämnar . Det budskap framför i kontakter med kinesiska regeringsföreträdare är att den autonomi som tillerkänts måste få ett konkret innehåll och att måste respektera det tibetanska folkets rätt att bevara sin kultur och sina religiösa traditioner. Det är även angeläget att verkar för att den ekonomiska utvecklingen i sker på ett sätt som säkerställer respekt för den tibetanska kulturen. Utrikesminister anmärkningsvärda uttalande visar enligt min mening på behovet av en närmare dialog mellan och den kinesiska regeringen. En sådan dialog skulle kunna bidra till att förbättra situationen i och jag hoppas att de besök som sändebud avlagt i är början på en sådan process.
frs · GR121128 · 2004-05-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1128 om skyddsjakt på rovdjur har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att tydliggöra reglerna om skyddsjakt främst i avseende att skydda rovdjuren. fråga avser reglerna om tamdjursägares rätt att skydda sina djur mot angrepp av rovdjur. Bestämmelser om rätt att i vissa fall döda rovdjur, skyddsjakt, finns i 28§ jaktförordningen (1987:905). Enligt bestämmelsen får ägare eller vårdare av tamdjur i vissa fall döda björn, varg, järv eller lo utan tillstånd av myndighet. Detta får ske om rovdjuret angripit och dödat eller skadat tamdjur. Dessutom krävs att det finns skälig anledning att befara ett nytt angrepp och att rovdjuret dödas i omedelbar anslutning till angreppet. Frågan om när ägare eller vårdare av tamdjur ska få döda ett angripande rovdjur har behandlats av . Senast behandlade miljö- och jordbruksutskottet frågan i betänkandet Skyddsjakt på rovdjur m.m. där 33 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om skyddsjakt på rovdjur togs upp (bet. 2003/04:MJU18). Som ett led i arbetet anordnade utskottet en offentlig utfrågning om skyddsjakt på rovdjur. Utskottet föreslog i betänkandet ett tillkännagivande till regeringen om att reglerna när det gäller möjligheterna att ingripa för att avvärja angrepp av stora rovdjur på tamdjur bör bli föremål för en samlad översyn. Detta blev också beslut. Som ett led i översynsarbetet har remitterat olika förslag till ändringar i 28 § jaktförordningen. Ett av dessa förslag kommer från . Förslaget går ut på att alla har rätt att avvärja angrepp på tamdjur av björn, varg, järv eller lo genom att skrämma det angripande djuret. Om skrämselförsöket inte avvärjer angreppet får tamdjurets ägare eller vårdare döda det angripande rovdjuret i anslutning till det påbörjat angreppet. Med "skrämma" avses enligt att med ljud, rörelser, vakthundar eller skrämskott störa rovdjuret så mycket att angreppet avvärjs. Vid översynen av regelverket ska enligt miljö- och jordbruksutskottet tas i beaktande såväl de fastlagda målen för rovdjurspolitiken som rättssäkerhetsaspekterna när det gäller möjligheten att bevisa om ett jaktbrott begåtts eller om det varit fråga om en tillåten skyddsjakt. Regeringens avsikt med översynsarbetet är mot denna bakgrund att utforma bestämmelserna om skyddsjakt på ett sådant sätt att de blir tydliga, lätta att förstå och tillämpa som bestämmelserna inte ska kunna missbrukas för att döda rovdjur i andra situationer än de avsedda. Eftersom det av begärda översynsarbetet pågår kan jag inte nu lämna besked om hur bestämmelserna slutligt kommer att utformas.